katkine Kruus Ema ostma räbalakaupmees ilus valge kruus . ütlema , et see olema ilus kruus , et see olema hea kohv jooma või jälle - hea piim laud tooma . kui ema välja minema , võtma mina Joosep kruus kapp välja ja hakkama vaatama . see olema ikka ilus kruus küll , pilt peal : seal olema üksteist hani ja mees , suur vits käsi . hani olema pikk kael ja üks hani teine taga olema pisike . pilt kõrval olema veel vene või saksa või teadma mis keel salm . Mina ütlema : " nüüd mina küsima ema käest see kruus ise ja hakkama siit jooma ." Joosep ütlema : " no vale ! ei ema see sina andma , see jooma isa , või tooma laud siis , kui külainimene olema ." siis Joosep ütlema veel : " mina näitama , kuidas kaupmees proovima , kas kruus olema terve ." tema panema kruus pihk peale ja lööma sõrmenukk külge , aga kruus ei tegema mingi hääl . siis võtma mina ise ja proovima . esiti ei tegema ka hääl , aga kui mina kõvemini lööma , siis tegema küll hääl , et olema terve . aga kui mina veel kõvemini tahtma lööma , kukkuma kruus maha ja minema katki . Mina kohkuma koledasti ja ütlema : " jumal küll !" Joosep ütlema : " aga sina nüüd ema käsi saama !" ja siis hakkama Joosep nutma . Mina korjama tükk ära , viima sahver kapp taha nurk ja ütlema Joosep : " ära sina ema kaebama !" siis mõtlema , et mis nüüd saama , et kuidas mina ema ütlema , et peksma ei saama . või viskama tükk ära ja valetama ema , et ei teadma , kus kruus ? aga kui Joosep pahane saama , siis tema ikka ütlema ära . ja valetama ei tohtima ! oh jumal , jumal küll ! nüüd mina mõtlema ühtelugu kruus peale , ei tahtma sööma ega keegi . Ema ütlema , et : " mis sina olema , et sööma ei tahtma , kas olema haige ? ", et : " mina toon võileib ." aga mina ei tahtma miski . ja kui vanaema peale söök õhtupalve lugema , siis mina ka paluma tasakesi , et " armas jumal , kuidas see saama nii ... et mina ema käest peksma ei saama ." kui juba asemel olema ja tuli olema kustuma , ütlema Joosep : " kas nüüd hakkama selg sügama " mina sügama ikka iga õhtu teineteise selg - hea olema . aga täna mina ei tahtma , ütlema vaid : " oh jumal küll , kuidas see kruus ikka saama !" Joosep arvama : " olema kohe niisuke hall vanamees , paluma see , see nõiduma terve ." Mina ütlema : " jaah , ei olema jälle . ega teadma , kas hall vanamees saama . Mina paluma jumal . aga jumal tegema küll terve , kui tahtma ." siis mina paluma veel tasakesi ja ütlema Joosep , et homme minema isa kirik ja paluma veel . siis ehk tegema terve . süda valutama ikka kaua veel , siis jääma magama . hommik paluma isa , ja isa võtma mina kirik kaasa . Joosep tulema koppel kask saadik sõitma ja kui saan maha minema , ütlema : " no saama siis nägema !" kirik mina kohe ei paluma . esiti ikka vaatama , kuidas kirikhärra altariaed lugema ja laulma . siis kui kirikhärra kantsel tulema , paluma tasakesi : " armas taevane isa jumal , mina paluma , et kui mina kodu tulema , et sina tegema see katkine kruus terve . siis mina olema ühtepuhku hea laps . no tegema nüüd , no mis see sina olema ! siis mina ei rääkima millalgi ema vastu ja õppima pea kõik meie-risti õpetus ja ka see pikk , kus ikka püha vaim ... ja hagu murdma pliit alla ja siga raiuma iga õhtu kartul . see katkine kruus olema sahver kapp taga nurk , seal , kust Joosep papi hobune üles leidma . Mina paluma , tegema nüüd , siis mina ei saama ema käest peksma . nüüd ja igavesti . aamen ." siis mina enam ei paluma , mõtlema aga palve ja olema veel tükk aeg põlvili . siis tõusma üles . kohe mina lähedal paluma ka üks naine ja nutma ise . Mina mõtlema , et ei teadma , kas ka tema tegema miski katki või olema laps haige . kui mina Joosep haige olema , siis ka ema nutma ja paluma . Mina küsima tasakesi isa käest : " ei teadma , miks see naine paluma , kas olema laps haige või tegema miski katki " isa ütlema : " mis ? kes ? ei teadma . ära rääkima nüüd , paluma sina ka !" Mina ütlema õige tasakesi isa kõrv sisse : " mina juba paluma ." aga mispärast mina paluma , see ei öelnud . isa ütlema : " no hea küll ! olema nüüd tasa , kirik ei tohtima rääkima . kuulama siis , mis kirikhärra rääkima ." Mina hakkama kuulama , aga kirikhärra ei rääkima miski Jeesus ; rääkima hoopis muu . siis küsima : " kuidas olema see lugu " kaks kord küsima kõvasti ikka : " kuidas olema see lugu ? kuidas olema see lugu " siis rääkima jälle muu . aga see naine nutma ikka edasi . nüüd saama mina aru küll , et tema sellepärast ei nutma , et miski katki tegema : tema ise olema ema - kes tema kartma . tema olema kohe suur kokkukeeratud silmarätik kaasas , see ikka pühkima silm ja suu ja tihkuma vahetpidamatult . Mina hakkama vaatama , kas ka isa paluma , aga ei saama aru . jutlus olema ikka pikk , pikk . - kirik lagi olema kõrge ja kivi ja sedasi ... kumer . Mina mõtlema , et kui mina tuba olema ka niisuke lagi , siis ei saama ema miski lagi vahele panema . ja ka vits ei saama panema . tooma siis iga kord õu . - kirikhärra ei olema üks koht paigal , kui jutlus pidama , käima ikka vahel altariaed ja vahel kantsel ja vahel sein ääres istuma . aga kui vanaema palveraamat õhtupalve lugema , siis olema ühtelugu üks koht paigal . nüüd mina tegema ka nii , kui vanaema palve lugema : esiti olema pliit ees - see olema altariaed ; siis minema ema säng - see olema kantsel . kui jutlus lõppema , siis mina otsima isa lauluraamat number järgi laul üles - sada kaksteist olema - ja pärast tulema välja . isa otsima kirikulagedalt rahvas hulgast Kalm tädi üles , rääkima jutt ja küsima , kas tema mees mets käima . tädi küsima jälle , kas mina lehm lüpsma veel , ja saatma mina rahvas palju tervis . ja siis hakkama tulema . tee peal mina mõtlema kogu aeg : ei teadma , kas olema nüüd terve või ei olema ? kas olema ka nii terve , et ei tundma , või olema katkiminekukoha tundma ? Küll see jumal olema ikka vägev , tema olema ükspuha mis , kõik tegema terve . tema saama Joosep papi hobune terve ja otsima mina nuga üles . teinekord paluma sellepärast . koppel kask juures olema Joosep vastama ja ütlema : " ei keegi . lõuna ajal veel ei olnud terve ." mina hakkama süda jälle valutama . Mina ütlema : " noo ! sina valetama . mis sina minema enneaegu vahtima !" kodu minema kohe sahver vaatama . Mina tõmbama tasakesi kalts eest ära - jumal küll , ikka olema katki ! vargus mina olema hiljuti suur mure . närima süda öö ja päev ega saama enam sugugi rahu . siis viima see toru Sepa tagasi ja panema höövelpink peale , kus tema ennegi olema . mina ei teadma nüüd isegi , kuidas mina see ära tooma . ega mina just varastama tahtma , katsuma ja vahtima niisama . ei teadma , kuidas viimati panema pluusivarrukas ja tooma ära . see olema ikka sedasi , et Sepa olema eeskamber höövelpink peal niisuke plekktoru . kui see päike käes liigutama , siis helkima iga poolt vastu , ja kui näpp teine ots auk kinni panema ja teine ots puhuma , siis tegema ka vile , justkui olema vabrikuvile puhuma . Mina ei teadma esiti , mis tema see toru tegema , arvama , et olema aga niisama ... ja vedelema höövelpink peal . aga pärast saama teadma , et see puhuma kell sisse õli , kui kell seisma jääma . kui mina Sepa käima oherdi tooma , siis nägema see toru esimene kord , aga mina siis tema veel ei katsuma . kui teine päev Sepa käima , siis katsuma küll ja puhuma vile ka . pärast mõtlema kodu , et küll olema hea , kui ka mina olema niisuke toru . Küll see ikka helkima päike käes ! ja kui ilusasti vile tegema , ikka - tuut-tuut ... sedasi kumin ja tumedalt ... justkui vabrikuvile , võtma või jätma . siis hakkama ise ise toru tegema , aga mina ei saama kuskilt niisuke läikiv plekk . üks tume plekitükk mina olema küll , aga see ei saama mingi toru . kui siis jälle Sepa minema , Sepa ema suga viima , siis seisma kaua höövelpink juures , vahtima ja katsuma see toru . Sepa rahvas sööma laud taga , aga kangaspuu olema ees ja tema ei nägema , mis mina tegema . siis pistma toru varrukas , või teadma - tema justkui ise minema sinna . rääkima veel veidi aeg kõvasti jutt ja ütlema : " teadma , kas kangas hakkama ka hästi kerkima " ja siis tulema ruttu välja , see toru varrukas . kui tänav saama , pistma jooksma , justkui olema keegi taga ajama . toru olema ikka varrukas . tee pealt vaatama mitu kord tagasi , et kas olema tagaajaja , aga ei olnud keegi . see olema aga muidu niisuke hirmumõte . kodu minema laut taha , võtma toru varrukas välja ja hakkama vahtima . aga vilistama tema ei julgema , et ehk keegi kuulma , vaatama aga niisama . ega see tuba tohtima viima , siis saama kohe hais nina ; panema laut taha seinapragu vahele ja sammal peale . kui juba tükk aeg mööda minema , siis võtma välja ja vilistama . kui tuba minema , siis ema hakkama pärima , mis Sepa rahvas tegema . ise vahtima vahel mina otsa . mina tulema hirm süda , et viimati ema teadma juba , et mina toru ära tooma . et ehk Sepa ema nägema kangaspuu vahelt , kui toru varrukas panema , ja käima see aeg sees ema kaebama , kui mina laut taga toru vahtima . mina minema välja , aga ka väljas ei olnud asu kuski . mõtlema jälle , et võib-olla ema ei teadma , küsima aga muidu Sepa rahvas järele . minema uuesti tuba . siis ema ei pärima Sepa rahvas miski . nüüd hakkama mõtlema , et võib-olla Sepa ema ei teadma veel isegi , et toru olema kaduma , mina kartma muidu . kui nüüd olema mingi asi Sepa minema , siis vaatama kohe järele , kas teadma . kui õige minema suga ära tooma . mina küsima ema käest : " millal mina suga Sepa ära toon " Ema ütlema : " mis siis teine kiire olema . eks Sepa ema tooma isegi !" " ei noh , las parem mina toon , tegema ehk veel katki ." Ema ei olnud suga kiire , aga mina minema teine hommik ise Sepa , et toon suga ära , kui tema see enam tarvis ei minema . esiti ei julgema sisse minema . olema kohe niisuke kummitus või kartus , et nüüd tulema Sepa isa välja ja ütlema : " ah siin sina olema , poiss ! kus olema toru " seisma õu tükk aeg , siis viimati minema tuba . kangas olema juba niis ja Sepa ema lõksutama kuduma . Mina teretama , aga lööma kohe kartma ja piiluma sinna höövelpink poole , kus see toru ikka vedelema . siis kahetsema , et tuba tulema , võtma ehk kohe kinni ja andma nahk peale . siis nühkima selg vastu höövelpink ja nihutama ise sinna koht , kus toru varrukas panema . ise pidama käsi selg taga , justkui eile , kui toru varrukas laskma . kogu aeg vaatama Sepa ema poole , et kas piiluma kangaspuu vahelt , mis mina tegema . aga ei piiluma , ümisema vaid laulusalm läbi nina ja kuduma edasi . Mina tulema ära ; aga alles tee peal tulema meel , et suga unustama sinna . kodu hakkama jälle toru vahtima ja katsuma . võtma sammal eest ära ja tõmbama vitsaraag toru välja . kodu juures puhuma ei julgema , panema jälle varrukas ja minema mets . mets siis võtma toru välja , pidama sõrmeots auk kinni ja puhuma ... mitu kord ikka puhuma . aga puhumine saama kohe himu otsa . ega see vile nii ilus olema , tuututama küll , aga kui Sepa puhuma , siis paistma , et olema palju ilusam . siis mina ei tahtma enam see toru . ja tulema niisuke kurb mõte , süda minema raske ja hakkama valutama . paha olema olema . kui veel mõtlema hakkama , et vaatama , et nüüd olema varas , siis hakkama süda veel rohkem valutama . ja nutt kippuma kurk . kui hea olema enne olema , kui see toru veel ei olnud . ja siis minema mets järsku pime , nii et mina hakkama kartma . kõiksugune mõte tulema pea . pidama juba see toru mets viskama , aga tooma siiski kodu ja panema jälle seinapragu vahele . siis ei käima mitu päev toru vaatama , aga süda vaevama ühtelugu , et : nüüd olema varas , nüüd saama põrgu . üks õhtu istuma tuba pliit ees ja ajama hagu alla . vanaema toimetama pliit juures . siis küsima : " vanaema , miks süda mõnikord vaevama " " kas sina vaevama ? siis olema sina mõni mure süda peal ." " kas paha inimene ja varas ka vaevama süda " " miks ei vaev . eks varguseasi vaev süda küll , olema kui tahes paha inimene ." " kas pärast saama varas põrgu ja käsi kasvama haud välja " " eks tema põrgu saama küll , aga ega varas küll käsi haud välja kasvama . see laps käsi kasvama haud välja , kes ema lööma ." " aga kui asi tagasi viima , kas siis kaduma see mure " " siis kaduma küll . aga miks sina see pärima " nüüd mina kohkuma , et vanaema ehk teadma juba see toru lugu . " ega siis mina ... mina muidu küsima ." aga nüüd mina viima see toru küll tagasi . mina ei tahtma see enam . ja rumal ikka olema , et tema ära tooma . ega mina just varastama tahtma , katsuma ja vahtima niisama . ei teadma , kuidas viimati panema varrukas ja tooma ära . justkui kohe üks kurivaim või keegi olema tagant torkima see toru varrukas . Teise päev minema jälle Sepa ja siis olema toru varrukas . höövelpink juures seisma ja nihutama ise edasi-tagasi . siis panema käsi selg taha höövelpink peale ja laskma toru varrukas välja kukkuma . kui toru kolks tegema , siis veel käima justkui piste süda läbi . aga pärast olema palju kergem . siis tulema kohe ruttu välja ja pistma jooks kodu poole . nüüd ei olnud mina küll enam see toru , aga see mure , see olema veel kaua aeg süda . mina Küla Kui vabrik poolt tulema , siis ei olema mina küla sugugi nägema , Salumägi olema ees . aga mina küla paistma küll vabrik korsten üle Salumägi ja vabrik vile olema iga kord selgesti kuulma . ka poissmees kasarm juurest ei olema mina küla veel nägema . Salumägi mänd juurest aga paistma juba mina koppel kask latv . kui siis veel veidi maa edasi minema , paistma mina küla . pisike maja kaks pool tee sirge rida justkui mutimullahunnik . aga kui ligi saama , siis ei olema maja nii pisike , olema ikka kaunis suur . mina ja Reinbergi olema oma maja , ikka niisuke nagu suur küla , eeskamber ja tagakamber , rehetuba ja rehealune ; muudkui natuke pisem . teine kõik olema mõis maja . see ei olema rehetuba ega rehealune . kaks pere elama üks maja , kumbki üks tuba ja üks sahver . tema tuba olema küll pisem kui mina , aga see poolest parem , et ahi olema tuba ja ahi peal võima magama ja mürama ja saabas kuivama panema . aga mina maja olema see poolest parem , et rehetuba ja rehealune olema kõiksugu kolu täis - seal olema hea peitus mängima . ja kui sügis tulema , siis tulema teine mina oma viljanatuke peksma , siis olema hea reheahi ees istuma , paistukartuleid sööma ja suits sees mürama . siis olema kõik mina rahvas hea , tulema abi kartul noppima ja laupäev õhtu pakkuma isa viin . mina laut taga kohe olema küla karjamaa ja seal kasvama suur kask . see olema mina koppel kask . see olema alt kolejäme kask ja sinna otsa ei saama kuidagi ronima ; ka suur poiss ja täismees ei saama . teine poiss olema kade meel , et tema maja juures kask ei olema , aga mina laskma ka teine poiss sinna kask alla mängima . no kui just keegi pahane olema , siis ei laskma . Juuriku tuba taga olema suur kivi . ka seal olema hea mängima , aga Juuriku Julius olema kolepaha poiss ega laskma mina sinna mängima . iga kord lubama mina verine särk pea panema , mis tema laud sein rippuma . sest see tuba taga suur kivi juures pussitama Kaasik Mihkel Lobe Juhan . lööma selg tagant puss sisse , siis kukkuma Juhan maha ja särk saama verine . siis tulema teine abi , ja võtma verine särk ära , ja panema talu laut taha räästas alla rippuma . see riid tulema tema pruut pärast . sest Reisbergi Hilda olema Kaasik Mihkel pruut , aga Lobe Juhan tahtma jälle , et Hilda olema tema pruut . see tulema riid ja pussitamine . pärast käima kohus ja Mihkel panema vang . kui nüüd mina Juuriku kivi juurde mängima tahtma minema , siis hüüdma Julius : " Ema , ema , kus see verine särk olema " ja ise minema särk tooma , et siis panema mina särk pea . siis mina pistma jooks . see Julius olema paha poiss , ise ei saama õieti rääkima , ökitama ühtelugu , aga kolepaha poiss olema . mina ei võtma tema ka millalgi ise hulka mängima . kohe mina vastas üle tee olema Reedu ja Mustika maja . mina pool ots elama Reedu rahvas . kui tema vahel isekeskis riidlema , siis olema see mina tuba kuulma . ja kui tema ema laulma see laul , et : " roos istuma kamberis , aeg olema igav oode ," - siis olema see ka mina kuulma . mina kõrval olema Sule ja Väli rahvas . Sule õu olema mina tsemendivabrik . aga Sule tuba taga olema Margus ahervare . sinna ei tohtima öösiti minema , sest siis undama seal mardus ja laulma vana kilk , aga päev ei olema keegi , päev võima käima . siis tulema teine maja , ikka kõik ühtemoodi mõis maja . Kelu Liisa müüma salaja viin , tema olema salakõrts . see nimi olema Käratus kõrts . vabrik poissmees käima seal pühapäeviti jooma . aga see Liisa ise olema kaval : kui mees juba purjus olema , siis andma lahja viin , valama aga vähe tubakavesi hulka , et ikka kibe olema . aga täis raha võtma küll . Mina käima seal ükskord seatapmis-viin tooma . kui tagasi tulema , siis mees mekkima ja ütlema , et see viin ei olema tubakavesi hulgas , et oma küla inimene ei julgema panema . Käratus vastas olema kohe Sassi-Jaan salakõrts . see kutsuma mees Palärmuks , sest seal olema ka õlu ja vorst . Sassi-Jaan kõrval elama Aadu . Aadu Jaan olema halb elu , ei saama millalgi mina mängima käima ega keegi . tema pidama ühtelugu laps hoidma , kui tema ema käima mõisapäev tegema . see olema palju laps . esiti ikka käima mina mängima , siduma väike laps jalgapidi samba külge kinni ja teine võtma kaasa . aga laps karjuma ja nöör kohalt minema jalg paiste . Ema saama see aru ja Jaan saama peksma . Küla taga , veidi maa jõekallas eemal olema Rumal-Anne saun . Rumal-Anne olema ka palju laps ja kõik olema niisama rumal ja tige nagu tema isegi . mees tema ei olema , aga laps olema küll . sealtkaudu ei tohtima jõgi minema , pidama ikka Sikuaed mets kaudu minema . kui Rumal-Anne kaudu mitmekesi minema , no siis veel võima , aga üksi küll ei tohtima , siis hakkama Rumal-Anne poiss kivi loopima ja sõimama ja jooksma kohe kallale . pisike Kaalugi võtma hammas jalg kinni . mina käima jõgi ujuma ja jõekallas mängima . seal olema hea veski mängima , tegema aga liivakallas sisse kaks auk ja laskma ülevalt auk alla liiv sorisema , siis tulema nii peenike püül , et ... jõekallas olema ka pääsuke pesa . mina võtma juba kevad igaüks oma õnn üks pesa , panema siis märk juurde ja käima iga päev vaatama . muna ega poeg katsuma ei tohtima . kui õige ligidalt vaatama , siis pidama hing kinni . muidu jääma inimene hingeõhk juurde ja pääsuke jätma pesa maha . mina olema heameel vaadanud , misuke see pesa seest olema , aga ei saama nägema , sest pesa olema sügaval ega paistma muu kui pime auk . pesa ära lõhkuma ei tohtima , sest siis olema põrgu saama . vanaema ütlema , et kes linnupesa lõhkuma , see saama põrgu ja keel lõikama suu ära . aga kord nägema pääsukesepesa ka seestpoolt . kord jooksma Joosep kallas peal mütt-mütt , ja kallama langema sisse . siis jääma pääsukesepesa välja . pesa olema niisuke pehme ja ümmargune , justkui sukakand . ja alasti poeg olema sees ja ajama kael õieli ja piiksuma haledasti . Joosep hakkama nutma , et nüüd tema saama põrgu . aga kui mina õhtu vanaema rääkima , siis vanaema ütlema , et : " kui kogemata minema , siis ei saama põrgu ." mina küla nimi olema Liivaküla . vabrikumees hüüdma tema vahel pilkamisi Liivalinn , aga tema ei olema keegi linn . enamasti kõik mina küla mees käima vabrik töö , muudkui mina isa ja Reinbergi-isa käima sadam . hobusemees teenima rohkem raha kui jalamees . Kelu Liisa ei olnud töö+lkäija mees , tema käima ise mõis töö ja teenima salakõrts . vana Raismik olema küll hobune , aga ka tema ei käima töö . tema harima oma hobune tema maalapp , kes ise hobune ei olnud . maa eest ja maja eest käima ema mõis päev tegema . aga mina maja eest ei olnud vaja päev tegema , sest mina olema oma maja . vanaema ütlema , et mina küla olema halb elama , et ema pidama mõisapäev tegema . ja et inimene olema paha , lugema üksteise suutäis , riidlema isekeskis ja olema kade , kui üks vähe parem kahaheina-tükk saama kui teine . töö Teise poiss käima mõis turbasoo raha teenima . kes ikka juba suurem olema , see käima vabrik ja sadam töö ja teenima palju raha , aga pisem käima mõis turbasoo . ka mina tahtma minema , aga ema ütlema , et sinna kaheksa-aastane ei võtma , et sinna võtma ainult kümneaastane , aga kui mina ütlema , et olema kümneaastane , siis võtma ka mina . siis mina tooma aidalakk maha see väike märss , kus sees ema vorstirohi hoidma . Ema panema vorstirohi teine kohta , mina panema märss uus õlg ja nöör paras pikkus . Ema panema juba õhtu leib valmis , ikka silk , pudel hapupiim ja ka vähe võima . Mina kodu silk ei sööma , aga kui töö käima , siis sööma küll , et siis ei olema süda vesine . Teise hommik hakkama õige vara minema , päikesetera ei olnud veel mets tagant väli . minema Reedu Artur üks , sest tema olema juba kaks päev käima ja teadma kõik asi . tema ütlema , et ega see soovanamees tahtma heameel väike töö võtma . eile hommik olema sõimama , et : " mis , kurat , tema saatma see väike töö , kes kõrvatagune märg ." Mina teadma nüüd kohe , et kõrvatagune ei tohtima märg olema , pidama hommik hästi kuivatama . Mina katsuma järele , mina olema kuiv . siis Reedu poiss ütlema veel , et kui õhtu kirjutaja tulema , siis pidama ütlema , et kümme aastane olema , muidu ei võtma ; ja pidama jäme hääl rääkima , siis ei saama aru , et kaheksa aastane olema . tema olema üheksa aastane , tema enam nii jäme hääl rääkima ei olema vaja . soomaja juures saama veel vähe aeg ootama , siis tulema sootaat välja . tema olema üksainuke käsi . pintsak olema küll kaks varrukas , aga see pahem varrukas olema tühi ja ots tasku . kas tema see tühi varrukas ise tasku panema , või panema sooeit , see Artur ei teadma . aga see teadma küll , et sootaat olema enne kaks käsi , et see teine jääma mõis rehepeksumasin vahele ; laps ja naine pidama tema hüüdma sootaat , mees võima ütlema Mihkel ; aga tagaselja ütlema kõik - soovanamees . Mina see sootaat liiga ligi ei läinud , kartma , et ehk ajama kodu tagasi ja ehk vaatama , kas olema kõrvatagune märg . siis hakkama tema ees minema ja mina minema kõik rida järele . Küll mina tahtma nägema , misuke see turbasoo olema ja misuke see turbamätas olema . kui mets lõppema , siis hakkama paistma üks lage , ja Reedu Artur ütlema , et see olema turbasoo . ega see olema keegi teistmoodi kui muu lagi , ikka mõni puu ja põõsas ja ... aga sooladu olema küll teistmoodi : katus algama kohe maa juurest ja sein ei olema . ja maa olema kõik selge turbamuld , võtma kust tahtma . nüüd mina teadma küll . kraav olema vesi nii must kui tökat . kui see turbamuld märg olema , siis olema nii kui lörts , pigistama vesi välja niipalju kui tahtma . üks ladu juures pidama sootaat kinni , kõik panema leivakott ja märss sinna maha . seal olema terve väli turbamätas , justkui telliskivi . ja mättahunnik olema suur ja väike . nüüd teadma küll , aga enne mõtlema , et olema niisuke mätas nagu karjamaa . Reedu Artur ütlema : " nüüd siin hakkama laduma , siis peale keskhommik minema kanav taha ja hakkama ladu panema ." Mina küsima : " mis see kanav olema " tema ütlema , et see olema lai kraav , kust mees mätas välja viskama . kohe töö ei hakatud . naine seadma enne rätik ja mees tegema plotski ette , nii et kogu soo saama täis mahorkahais . üks mees andma ka Reedu poiss tubakas , tema keerama ise plotski ette ja pakkuma ka mina . Mina ei võtma , ütlema , et : " aga sina ema käest saama , kui ema see teadma saama ." tema ütlema : " mis mina ikka saama . mis töömees mina muidu olema . siin pidama suits tegema , siis ei tulema lõuna ajal uss suu , kui magama . kas sina see ei teadma , et uss pelgama suitsuhais " nüüd mina kahetsema küll , et plotski ei võtma , aga uuesti küsima ei julgema . kui tema nüüd ise veel pidama pakkuma , siis võtma küll vastu . mina hakkama ühes Reedu Artur töö . ikka võtma väiksem hunnik mätas ja laduma uus , suurem hunnik , justkui torn . see Reedu poiss olema kõik töö selge . tema justkui täismees kohe , suitsetama ja rääkima tüdruk rumalasti ja kõik . mees aga veidi ässitama tagant , tema ütlema kohe kõik rumal sõna välja . kui naine häbistama hakkama , et : " Küll olema see poiss aga suu ! ", siis tema olema veel hea meel . aga tema kodu ei olema niisuke . mina vastu olema nüüd koleuhke , muudkui rääkima kõiksugune uus asi soo ja ise ütlema : " ega sina see veel teadma ." aga mina mõni asi teadma küll . siis sülitama ise veel lirtsti läbi hammas ja ütlema : " Mes " tema olema ka kõik palk pea . mina saama kakskümmend viis kopikas päev , kes pisut suurem , saama kolmkümmend , ja kes veel suurem , saama kolmkümmend viis , naine saama nelikümmend ja mees - kuuskümmend . tema olema täna õhtu juba seitsekümmend viis kopikas teenima . lubama , et kui palk kätte saama , siis ostma kuli suits ja soru viin . kui keskhommik tulema , siis olema mina juba selg haige . mina kartma , et väsima ära ega jaksama õhtu töö tegema . aga peale keskhommik hakkama kuiv mätas ladu kandma . muist kandma korv , muist võtma ladu vastu . poiss olema kõik ladu , sest seal saama vahel koerus tegema ja mätas loopima . kui Reedu poiss üks mätas vastu nägu tulema , siis tema ütlema : " ai sina kurat , saama vastu larhv !" üks naine ütlema : " no küll olema see poiss sõna , muudkui kuulama aga ." Mina saama aru küll , et larhv olema nägu . kui lõuna hakkama tulema , olema ladu kolepalav , tolm tegema käsi ja nägu must . mina salaja hõõruma turbamätas veel rohkem must , et siis kodu näitama ema ja Joosep , kui must töö mina olema . kui lõuna tulema , siis sööma ka silk , et süda kindlam olema . peale söök hakkama tüdruk magama jääma , aga enne võtma suss-king jalg ja panema pea alla , et poiss ei saama king jalg ära võtma ja ära peitma . poiss minema mets uss otsima , mina minema see kaasa , sest mina ei kartma sugugi . Reedu poiss ütlema tüdruk : " nüüd minema mets , tooma uss ja panema sina kael ." üks tüdruk ütlema : " ära tegema , et tõmbama sina see king vastu silm ." see olema ilus ümmargune nägu plika ; kuidas tema nimi olema , see mina veel ei teadma . siis poiss ikka leidma mets uss . võtma kepp , tegema otsa lõhki ja panema uss sabapidi sinna vahele . siis olema uss näpits . uss olema ikka kole küll , muudkui susisema ja limpsama keel ja liigutama sedasi pea . ladu juures panema mees tema piibupigi suu , siis näitama tagumine jalg , muidu ei näitama . pärast mina vaatama uss päris ligidalt . poiss ikka piinama uss kaua veel , siis lõikama sootaat tema pea nuga ots ära . kere elama veel tükk aeg , siis surema ära . poiss mats uss maha ja ütlema , et nüüd olema tema üheksa patt andeks saama , et kes uss ära tapma , saama üheksa patt andeks . õhtupoolne päev olema kolepikk . kui mina hakkama mõtlema , siis olema nii , nagu olema hommik juba teadma millal ammu olnud , justkui olema üks päev nii pikk kui nädal . kui päike olema taevas küljes veel nii ... puu kõrgus , siis tulema kirjutaja sinna . aga minema ikka veel palju aeg , enne kui kirjutaja sootaat ütlema : " noh , Mihkel , laskma nüüd olema ! kutsuma siia !" siis tulema kõik rüsinal kirjutaja ümber kokku ja kirjutaja hakkama päev üles panema . tema hüüdma ikka nimi ja inimene ütlema : " jaa !" aga kes uus olema , tema nimi panema pärast kiri . Mina seisma teine selg taga mätas peal kikivarbail , et siis olema pikem . kui mina ees veel kaks poiss olema , siis mõtlema , et kui see ära minema , siis kirjutaja nägema , et olema mätas otsas ja kikivarbail ega uskuma , et olema kümneaastane . aga kui mina parajasti see mõtlema , siis teine poiss panema nimi kiri ja minema ära ja mina jääma üksi . kirjutaja küsima , et : " noh , poiss " Mina ütlema jäme hääl : " Jaan Pari - esimene päev ." ja siis tõusma kikivarvas ja ütlema : " kümme aastane ." aga see enam ei saama nii jäme hääl . ja siis pistma kohe tulema , et saama teine käsi . kirjutaja hüüdma mina järele : " leivamärss , kuhu sina poiss viima " Mina jääma esiti seisma , mõtlema , et teadma mis tahtma , et saama ehk aru , et mina ei olema kümneaastane , ega luba homme enam tulema . aga siis saama aru , et kirjutaja pilkama , miks mina nii suur märss . aga mina ei olema keegi suur märss : kui nii muidu käima , siis ei olema miski ; kui valu jooksma , no siis peksma veidi vastu reis . mina homme enam märss kaasa ei võtma , laskma leivakimp tegema . kui kodu jõudma , siis olema kari juba tulnud , lehm lüpsma ja söök laud . Ema olema värav vaatama , et kas mina ikka tulema . Mina olema väsima ja astuma pikkamööda . kui ema ligemale saama , siis olema veel rohkem väsima ja kõndima veel tasemini . ka Joosep tulema vaatama , kuidas mina töö tulema , ja küsima : " kas olema ka väsima " Mina ütlema , et : " olema küll ! ", näitama tema oma nägu ja ütlema : " vaatama , kui must larhv !" aga Joosep olema nii rumal , et ei teadma , mis see larhv olema . siis kutsuma ema mina sööma , aga mina ütlema : " või mina saama kohe tulema ! tarvis enne nägu ja kael pesema ; mina olema kolemust töö ." mina siis näitama ema , kui must olema mina käsi ja kõrv ja kael . Ema ütlema , et : " oi !" tooma seep ja pesuvann vesi õu , ikka just kui isa . Mina käärima särgivarrukas kõrgele üles , pesema ja solistama kaua aeg ja rääkima Joosep , et leidma mets uss , ja uss näitama jalg . Joosep ikka vaatama vahel mina kõrv ja kael , et kas olema juba puhas . kui tema ütlema , et : " nüüd olema puhas ," siis puristama ja jätma järele . pärast käima Joosep ühtelugu mina kannul , ükspuha kuhu minema , päris ja küsima ikka , misuke see turbasoo olema ja kuidas see uss jalg näitama . mina ikka seletama ka , aga palju ei olnud aeg vastama , sest mina olema talitama , et homme vara hommik kohe minema saama . söök ajal võima liha sööma niipalju kui tahtma ja võima leib peale määrima nii paksult kui ise aga tahtma . Ema veel ütlema Joosep , et : " ära sina enam liha võtma ! ", et : " las Jaan võtma , tema tulema töö ." aga mina ütlema : " ei , laskma olema ! las poiss võtma pealegi !" kui magama heitma , siis Joosep veel ütlema : " Küll sina võima nüüd oma teenima raha palju sai ostma ." Mina ütlema : " no küll sina olema rumal ! kes siis sellepärast raha teenima , et sai saama . Mina ostma pluusiriie . kust see isa see raha ühtepuhku jõudma teenima , mis mina kuluma , pidama ikka ise ka teenima . no kui sina hea laps olema , siis sina toon sai , kui raha järele jääma ." Joosep lubama hea laps olema ja pealekauba veel mina selg sügama . aga kui voodi heitma , siis ei tulnud kohe uni . ja imelik olema - kõik turbamätas olema silm ees ja vahel tulema tema justkui terve tuba ja voodi täis . sedasi olema tükk aeg . aga kui mätas ära kaduma ja silm kinni minema , olema ema voodi ees , äratama üles ja ütlema : " juba teine tulema ." mina veel kaks päev käima soo . siis jääma haige ja ema ei laskma enam minema . tsemendivabrik Kui suvi olema , siis mängima iga päev tsemendivabrik . Mina , Sule August , Reedu Artur ja teine poiss ka . Joosep ei mängima , tema olema väike ega oskama vabrikumees olema , tema vaatama niisama . Juuriku Julius mina ei võtma , sest tema olema tige ja lõhkuma kõik asi ära . vabrik olema Sule õu aed ääres . esiti pidama vabrik mina õu tegema , et mina olema suurem õu , aga tema ema ei hakkama pahandama , et : " mis sina ajama siia kolu kokku !" ega lahutama vabrik ära . seal olema siis põletusahi ja veski ja lemmerei . kust plonn üles minema , seal olema niisuke viltu sild . Lemmerei ulguma ühtepuhku , aga kõige raskem töö olema ahi juures . seal jääma mees ühtelugu haige . siis olema mina tohter , koputama mees rind peale ja ütlema : " ega seal ahi juures kops üle kümme aasta vastu panema ." muidu olema mina insener , sest mina mõtlema välja veepump ja tõmbama iga palgapäev mees palk maha . Sule August olema direktor . tema panema lemmerei uks kiri : " võõras sisseminek keelama " ja teine kiri veski uks , et : " tubakas põletamine keelama ." ja tema luusima vabrikulage ringi , et kui keegi suitsetama , et siis võtma piip ära ja panema trahv . vahel olema ikka töömees ka . mina olema puuhobune ja vanker ja puu mees . kui miski rääkima või tegema , siis ikka - justkui olema puu mees tegema või rääkima ... mäng nii . Mustika Villu olema jalamees , sest tema jooma hobune maha . nüüd aga seisma plonnisild juures ja hüüdma : " Hii-va !" siis hakkama plonn minema . kui plonn üles saama , siis hüüdma jälle : " topp !" iga hommik , kui isa olema vabrik töö läinud ja ema mõisaväli , siis minema August aed otsa ja tegema vabrik vile , et : " tuut ... tuut ... see tähendama siis , et - töö . siis mina panema hobune rakk ja kihutama nii , et tolm taga . et kui hiljaks jääma , siis saama Sitsi Ants käsi riidlema . jalamees panema põll ette ning kott jalg ja minema jala , ise vibutama käsi . peale lõuna olema palgamaksmine . siis olema mina jälle insener ja Sule August direktor . tema maksma palk . mina olema niisuke ... paber raha , tempel peal . kui siis mees olema jälle palk maha tõmbama , ütlema tema : " ega mina teadma , insenerihärra tõmbama palk maha ." siis tulema mees mina juurde ja mina ütlema : " ega mina teadma , direktorihärra tõmbama maha ." mees ikka tammutama kontor õu , aga ei öelnud miski . aga kui tema monopol ees olema veidi viin võtma , kui tema hammas juba veri olema , siis lubama direktor nina sirge väänama ja insener prill sisse lööma . siis olema mina ja August jälle töömees ja minema pood kraam ostma . Reinbergi Juku pidama pood . tema olema naelakast sees ikka päris pood kohe , lett ja tikutoos kaubakast , vorstirõngas lagi ja kõik . Juku olema küür selg , tema ei saama kaklema ega vabrikumees mängima , sellepärast mängima kaupmees ja monopolipidaja . monopolipudel olema savi , silt peal ja ... siis ostma mees viin ja kaup ja olema purjus . kodu tulema olema Reedu Artur röötsakil vanker , vibutama ohi ja laulma kogu tee : " Endse aeg mälestus tulema mina meel , panema laulma mina suu , lustilikult keel ." siis hakkama tema hobune tee peal lõhkuma ja Artur lubama hobune vaeseomaks lööma , kui kodu saama . kodu siis siduma hobune aed külge kinni - ikka justkui tema isa tegema , mäng olema tema nimi ka Mihkel - ja hakkama hobune peksma . ei lausuma ise sõna , muudkui andma aga kaigas . and olema mäng tema naine ja tahtma ikka minema ütlema , et : " mis sina see hobune peksma !" aga teine keelama , et : " ära minema ," et : " lööma ka sina maha , ega loll aru pea olema ." ja siis tema ei läinud , kükitama aed äärde maha ja hakkama nutma . kui Artur viha juba lahtuma hakkama , siis minema Sule August tema juurde ja ütlema ikka ilusti : " no jätma nüüd järele , Mihkel , no mis sina see hobune peksma ; või hobune süüdi olema ." siis tema viskama kaigas ära , võtma August kael kinni ja nutma purjus hääl : " kas teadma , Mart , kas teadma , olema mina ka niisuke naine kui sina ." ka Lalbergi Kusti olema koledasti täis ja laulma jälle teine laul : " juuli , mina naine , mina ajaviide , tundma sina tuksumine mina rind naal !" aga kui kodu saama , siis hakkama naine peksma . tema naine olema mäng Mustika Leeni . see olema niisuke imelik tüdruk , tema saama alati isa ja ema käsi peksma ja karjuma ühtepuhku , ja mina hüüdma tema sellepärast Pilli Leenu . aga tema olema niisuke rumal , ise tahtma kohe , et saama peksma , et siis olema tema hea . poiss taguma tema ühtelugu , tema ise tahtma . karjuma küll , aga ikka ütlema : " no lööma veel , no lööma !" ühekord hakkama mina ka tänitama , et mina kartma tema , ei tohtima lööma . tükk aeg ikka tänitama . siis mina virutama tema rusikas vastu nägu . siis tema tänitama ikka edasi , et : " kepp ikka ei tohtima !" siis mina panema ise silm kinni ja andma kepp . tema nina tulema veri välja , aga ise karjuma küll : " no andma veel !" Mina hakkama nutma , minema tuba ema säng ja nutma kaua . aga teine hommik ei tulnud mustika-ema Pilli Leenu mina riidlema ega oma laps õigus nõudma - Pilli Leenu ei kaebama millalgi , kui tema lööma . Lalbergi Kusti tee peal ikka laulma , et : " juuli , mina naine ," aga kui kodu saama , siis hakkama naine peksma . esiti ikka ei peksma , taarutama muidu , rääkima jutt , andma vorst ja sitsirätik . siis ütlema : " eks mina olnud Narva esimene number poiss ; eks mina olnud masinist . aga mis mina nüüd olema , kui sina võtma ." ja siis hakkama peksma . Pilli Leenu esiti ikka jooksma eest ära ja karjuma : " ristirahvas , tulema abi , ära nüüd tapma ! ristirahvas , tulema abi !" pärast enam ei jooksma , jääma aga aed äärde maha , ja Kusti muudkui sugema . viimaks jääma ka Kusti aed äärde maha ja tegema , justkui magama . Pilli Leenu istuma tema peats ja nutma tasakesi : " miks mina ometi minema mees ! no kas mina ei võima tüdruk olema . no miks mina minema mees !" Sule August olema viin maas , tema ei käima monopol , ostma vaid ajaleht ja see ... " Elviira " anne . et siis pühapäev istuma kõik toomingas alla pink ja tema lugema " Elviira " ette . Mina ostma ka viin , aga ära mina ei jooma , panema pudel heinavõrk sisse , et viima kodu ja panema piprakaun hulka . et siis olema hea võtma , kui süda alt pistma . aga pood ostma hobusenael , suhkrupea , peen jahu ja sai . kui Joosep kodu juures vastu tulema , võtma tema sõit , tema lööma mina keerupats ja mina andma sai . siis jätma see mäng järele ja olema kõik vabrik poissmees , ikka see mees , kes põletusahi juures palju raha teenima . siis panema - mäng nii - uus riie selg ja krae kael . Reinbergi Juku olema nüüd Sarski-taat . mina ostma kõik tema kompvek ära ja kinkima tüdruk . poissmees Kasarm Mina võtma kelk ja minema poissmees kasarm kartulikoor tooma . seal jääma ühtepuhku palju koor järele , sest kasarmumees ei pidama lehm ega siga . aga mina olema lehm-mullikas ja seapõrsas , ja koor olema hea ette andma . kojamees korjama koor kokku ja mina toon kelk kodu . ka teine poiss käima tooma . kojamees olema mina sõber , tema ise ütlema , et olema mina hea sõber . mina viima tema vahel pudel kohvipiim ; ema saatma . kui sinna jõudma , ei olnud kojamees kodu . Mina mõtlema : " küllap olema vist number kuues ." number kuues käima kojamees ühtelugu , sest seal olema kõige kangem mees . kojamees ise ütlema , et number kuues olema paganakange mees . number kuues elama see Pärtel , kes ilusti viiul mängima . ka Tomberg elama seal , see olema kange riiumees . ja Kask elama seal . tema olema laul klade ja palju see " Elviira " ja " must kapten " anne . ka teine olema kange mees . Mina jätma kelk trepp kõrvale ja minema kojamees otsima . Mina võima ka number käima . see number olema niisuke tuba , kus töömees elama , muudkui number olema uks . esiti olema pikk koridor , et kui üks ots astuma või kõndima , siis kumisema ka teine ots ja läbi terve maja . ja kui rääkima , siis nagu kajama iga poolt vastu . kivipõrand olema . see koridor minema uks iga poole tuba , see siis olema number . Teise kord olema niisama koridor ja number . kojamees olema trepp kõrval eri tuba , see number ei olema . kui siis vabrikuvile käima , et - lõuna või õhtu , siis tulema mees kott ja puuking klõbinal üle sild kasarm . siis olema kõik koht kisa ja kära täis , mees hakkama vanduma ja sööma tegema . kui liha kõrbema hakkama , siis ütlema : " As-sina kurat !" ei , seal kasarm olema ikka tore elu ! kui mina suur saama ja töö hakkama käima , siis hakkama ka siin kasarm elama . ja magama hakkama kolmas kord polud . muudkui ronima aga üles ja magama , või kui magama ei tahtma , siis vaatama polud serv alla ja ajama teine naljajutt . ega tema seal olema niisuke säng kui kodu , seal olema kolmekordne polud . ei , seal kasarm olema ikka tore elu ! kui mina number kuues minema , siis olema kojamees oma viinaankur ja setvertnoi-pudel seal . sest tema müüma salaja mees viin . mees olema juba purjus , vanduma ja porisema justkui parm . üks lubama nii kange mees olema ja nüüd tali jõgi suplema minema . aga teine ütlema : " Ää ikka tee , vend , võtma parem üks klõmakas !" see tähendama siis , et : võtma viin ! üks teine lubama viin võtma ja napsiklaas ka ära sööma . aga ei sööma . minev aasta olema number kümnes küll nii kange mees olnud , kes napsiklaas ära sööma . muudkui pidama olema niisuke paks klaas , õhuke ei saama sööma , see torkima suu lõhki . kojamees rääkima , et see olema ikka päris tõsi lugu , et minev jõulu tegema number kümme poissmees jõulupuu , et jõulupuu küljes ei olnud präänik ja kompvek , vaid küünal ja viinapudel , all ikka suurem pudel ja peal see sotka . siis sööma see mees paks viinaklaas ära . aga nüüd see mees enam ei olema , minema tagasi Saaremaa . aken all istuma Kask ja lugema oma salm klade . tema ei jooma viin , lugema aga " Elviira " ja " must kapten " anne ja oma salm klade . tema olema kohe niisuke paks raamat , kus trükk sees ei olema , muudkui tühi leht . sinna kirjutama ükspuha kes , kas tüdruk või teine mees salm sisse , siis Kask lugema tema ja laulma . see nimi olema siis salm klade . nüüd tema laulma see laul : " mets kohisema ja pilv jooksev ruttu , üks neitsi istuma kõrge kallas peal . ei keegi kuulma tema kaebvat nutt , tema istuma südaöös üksi seal ." see laul laulma tema ühtepuhku , aga vahel lugema niisama . see olema ikka pikk laul , et neitsi hüppama vesi ja olema kurb ja panema laps kallas maha . aga see teine salm mina meel ei jääma . aga Kask naakuma igaüks , kes kokku saama : " kas sina olema õde ? kas sina olema vend ? las kirjutama mina klade mõni salm ." tema olema see salm juba küll ja küll , aga ikka tahtma rohkem saama . üks salm olema salakiri , niisuke konks , number ja täpp . teadma kas oskama ise see salakiri lugema . ükskord küsima ka mina käest , et kas mina ei teadma , kes kirjutama tema üks salm . sealsamas kasarm number kuues elama kõva riiumees Tomberg . see mees mina veidi kartma . nüüd istuma tema polud serv , lõug pikk , ja suitsetama pabeross . kui mees sedasi isekeskis ikka porisema ja viin jooma , tulema korraga üks mees sisse ja ütlema : " Uräädnik tulema ! Uräädnik tulema viin otsima ." kui siis kohkuma mees ära , et : mis nüüd saama ? sest kasarm ei tohtima viin jooma ega müüma . üks ütlema : " no küll olema kurat ! panema ankur polud alla !" aga kojamees ei pannud , olema igavesti häda ja ütlema : " või tema sealt käsi ei saama ." üks teine ütlema jälle : " viskama aken välja !" siis jooksma ja hädaldama kõik ega mõistma miski tegema . kõige rohkem saga kojamees . aga siis tõusma Tomberg üles ja ütlema : " mis sina jahtima , andma siia !" Mina vaatama , et mis tema nüüd see viin tegema , ja ka teine vaatama . aga Tomberg võtma tühi veeämber ja valama kõik viin ankur ja pudel sinna sisse . ja mis järele jääma , see valama toop , aga toop panema sinnasamasse ämber kõrvale pink peale . ise ütlema : " no las nüüd uräädnik tulema , kurat !" Mina mõtlema , et see Tomberg olema rumal mees , et sealt leidma uräädnik kohe viin üles . ankur ja pudel jääma sein äärde maha . kui uräädnik sisse tulema , istuma Tomberg jälle polud serv ja hakkama kõvasti laulma , justkui olema tema asi . " kui mina andma riik , nagu keiser olema - siiski mina tema jätma , võtma ainult , Liisa , sina ." Mina mõtlema , et see Tomberg olema ikka pagan mees . või kes teadma , ehk laulma muidu aga nii . pärast küsima küll kojamees käest , et mis tema arvama , et kui nüüd hall vanamees või keegi andma Tomberg ikka päriselt riik , et kas tema siis jätma riik maha ja võtma see Liisa ... või aga laulma muidu nii , kuraasitama . kojamees ei teadma ka , ütlema vaid , et : " ega teadma keegi , ehk jätma ka , see Tomberg olema pagan kange mees ." Uräädnik tulema kohe Tomberg juurde ja küsima : " kas viin olema " Tomberg ütlema : " eks sina otsima ." Uräädnik hakkama otsima . tema nägema küll sein ääres tühi pudel ja ankur , kergitama tema , aga ei öelnud miski . Mina arvama , et nüüd leidma kohe viin üles , aga tema ämber peale ei vaatama , nuhkima aga mujalt . siis tulema jälle Tomberg juurde ja küsima : " kus sina öösi olema ? no kus sina olema ? kas käima Ilia küla riidlema ? kas lööma aiateivas Kaivald Kustav pea ? kas hammustama Rikandi Miil õlg " see riiukukk ei vastama miski , muudkui istuma aga , lõug pikk ning karvane rind eest lahti , ja puhuma suits läbi nina . aga uräädnik käima ikka peale : " no ütlema , ütlema , kas olema ? kas hammustama ? kas olema näljane või , et Miil õlg hammustama ? no ütlema !" siis saama Tomberg süda täis , ja hakkama ka tänitama : " no kurat , olema , jah , näljane , hammustama jah ! mis sina siis tahtma ? sellepärast hammustama , et näljane olema . sellepärast käima ka töö , et näljane olema ." Mina mõtlema , et nüüd uräädnik viima Tomberg vang . aga ei viima , muidu vaid noomima ja siis küsima jälle : " kas viin olema " " no kurat , olema jah , tahtma , andma sina !" ja siis minema ise sinna viinaämber juurde , võtma viinatoop , jooma ise ja pakkuma ka uräädnik : " säh , siin olema viin !" aga uräädnik olema nii rumal , et ei uskuma , et seal viin olema , ütlema vaid : " mis sina norima mina !" aga see olema ikka päris viima mis viin . mina ise nägema , kui Tomberg sinna toop valama , uräädnik ei uskuma aga . olema vähe mekkima . Uräädnik hakkama uuesti otsima , kolama kõik polud alune ja polud läbi - ei keegi . see uräädnik olema tore mõõk , niisuke libe tupp . kui saama kord see mõõk katsuma ! kui uräädnik miski ei leidma , siis lubama kõik peale kontor kaebama , et siis saama mees vabrik lahti . siis minema suur riid ära . nüüd mina saama küll aru , et see Tomberg olema ikka kaval mees : vaatama , sealt ämber seest uräädnik ei teadma arvama . pärast olema mees hea meel ja hakkama jälle jooma . aga kõige rohkem hea meel olema kojamees . kui tema mina kartulikoor käsi andma , siis ütlema : " ega keegi , number kuues olema ikka pagan kange poiss . aga kõige kangem olema Tomberg ." siis mina küsima , et mis tema arvama , et kui nüüd tulema hall vanamees või keegi ja pakkuma Tomberg riik ... et mis tema siis tegema , kas jätma riik ja võtma see Liisa ... või laulma aga muidu nii ... kuraasitama . aga ka kojamees ei teadma , tema arvama , et võib-olla jätma ... tema ei hoolima , tema olema pagan kange mees . vabrikutont iga õhtu , kui pime minema , lööma vabrikutuli põlema . see tuli ei paistma üle Salumägi mina küla , aga kuma paistma küll . taevaalune punetama ja lõkendama , justkui olema Salumägi taga suur tulekahju . see kuma paistma veel kaugemale kui mina küla , ikka mitu verst taha . kui mina käima minev sügis Kalm tädi võõrsil , siis paistma see kuma tema õu . taevaalune olema valge , justkui hakkama sealt uus , teadma kui suur päike tõusma . aga kõige toredam olema see tuli Salumägi vahtima . siis olema nagu tuhat tont silm , et aravereline tulema kohe hirm peale . mis veel aravereline - mina tulema hirm peale . põletusahi suu lööma vahel pikk leek välja , see olema nagu tont punane keel . limpsama paar kord ümber ahjusuu , siis tõmbama jälle suu tagasi . aga mees see põletusahi suu ees olema siis nagu sipelgas või must täpp ; mõnikord jälle liikuma just kui must vari . ja pagan teadma , see tuli nagu elama , vahel vaatama , vaatama ja nägema - pilgutama sina silm . kui sedasi Salumägi istuma ja tuli vahtima , siis olema nii vaikne , aga päev kuulduma kõik kära ja müra Salumägi . ja imelik küll : hunt lõksutama kivi sööma , ikka krauhh-krauhh , lemmerei undama - aga hääl tulema justkui maa alt . mõnikord kukkuma põletusahi ees mees käest raudlatt maha , ja siis minema kaua aeg mööda , enne kui Salumägi kuulma , et tegema tumedalt prauhh ! mina käima Sule August ühtepuhku Salumägi see tuli vahtima . minema juba aegsasti sinna , istuma pajupõõsas alla maha ja hakkama ootama . kõige enne lööma kontor tuli põlema , siis veski ja lemmereis ja siis hakkama tulema iga poolt , ikka vilks ja vilks . põletusahi olema päev tuli ja tuleleek nilpsama ka päev ahjusuu välja , aga see ei paistma kuhugi . kui õhtu tulema , siis aga vaatama , kuidas põletusahi keel nilpsama , nagu vana paks nõid , et vaatama , et nilpsama mõni mees ahi suu eest suu . ega seal põletusahi juures olema naljaasi töö tegema , seal üle kümme aasta kops vastu ei panema . mõnikord tulema ka poissmees kasarm kojamees Salumägi tuli vahtima ja mina jutt rääkima . ka tema armastama tuli vahtima . kui tema selge olema , et purjus ei olnud , ega tema siis palju jutt armastama rääkima , siis olema kurb ja istuma niisama . aga mõnikord olema viinapudel kaasas ja paras vint peal , siis rääkima mina kõiksugune jutt ja lugu . vahel tema arvama , et ega see olema vabrik tuli , et see olema tont silm . et iga õhtu ajama üles Melka kallas üks tuhat pea tont , hiilima vabrik vahele , ajama kael püsti ja hakkama silm pilgutama . aga inimene ei teadma , et see olema tont , arvama , et olema vabrik tuli . sest kuidas see tuli muidu nii tigedalt pilkuma . ja kui hommik hakkama koitma , siis roomama see tont jälle Melka kallas alla jõgi tagasi . ja keegi inimene ei teadma , et tont vabrik käima , tema üksi teadma . kui kojamees see jutt rääkima , siis mina käima hirmujudin üle selg ja kui siis vabrik poole vaatama , siis olema nagu tõepoolest seal kuur vahel , lemmerei taga , tont keha nägema , kuidas keerutama sahinal ja hiilima edasi-tagasi . see tont ei saama keegi tapma ka : torkima üks silm pea - tulema kaks asemele . no kui just nii pikk mees olema , nagu põletusahi korsten , see saama küll . aga tuletukk pidama silm pea välja pistma - muidu ei saama . kojamees teadma niisuke tont üks jutt . kui tema kreiskool käima , siis olema koolihärra rääkima . et vana aeg olnud ka niisuke tont , tuhat pea ja tuhat silm . iga õhtu ajama ise kallas üles , pidama püsti , ja hakanud silm pilgutama . aga üks pea olema olnud suur , nagu põletusahi . ja kui keegi ligi läinud , siis ajama punane keel suu välja ja limpsama mees suu . keegi ei olema tohtima sinna ligi minema . ja kui mõni olema nii kange mees , et torkima tema üks silm pea välja , siis tulnud kohe kaks uus silm asemele . see olema olnud ikka pagan kange tont . aga kere olema olnud nagu uss , pikk ja külm , ja kael olema läinud kere ots laiali , justkui ilmatu suur puuoks . siis olema see kael liigutama sedasi edasi-tagasi , nagu olema õrritama keegi . no siis olema tulnud üks kange mees , nii pikk nagu põletusahi korsten , torkima üks silm pea välja - kaks asemel , siis torkinu teine - jälle kaks asemel . ja juba ajama pikk punane keel suu välja , et nilpsama mees ära . siis mõelnud mees : " oot sina , mait !" ja tegema tulema üles , pannud suur palk tuli , justkui see pisem korsten lemmerei taga . põletama see palk otsa süsi ja - sots ! tont silm . kus siis olema hakanud tont vingerdama ja kiunuma mis kole . aga mees olema välja tegema , torkima tuletukk kõik silm välja , nii et kärsahais aga taga . siis saama tont otsa . aga see olnud ka kange mees , nii pikk nagu põletusahi korsten . nüüd enam niisuke mees ei olema . siis mina küsima kojamees käest : " ah sina siis arvama , et vabrik vahel olema ikka päriselt see madu-tont , et tulema aga Melka kallas alt välja , hiilima vabrik vahele , ajama kael püsti ja hakkama silm pilgutama " kojamees ütlema : " kes teadma , kes teadma ." siis mina küsima jälle : " aga keegi ei nägema . seal olema küll post ja tuli olema post otsas . või olema ehk kohe niisuke , et ei näitama ise " " ei näitama jah . kus tema siis näitama . aga vahel näitama ka . kui siit Salumägi vaatama , siis vahel näitama . Mina olema siit nägema , keerutama aga oma kere vabrik vahel ja sahistama tasa , justkui uss põõsas . aga iga kord ei näitama ." nüüd olema mina hirm veel suurem . " Küll see olema ikka kole , kas ka siia tulema ? ei tohtima enam Salumägi käi ." " kole küll , aga ega tema siia küll tulema , eks tema olema oma piir , kus käima võima , kus ei võima . kole küll , jah ." siis veel kojamees rääkima , et maailm olema palju asi , mis mina ei teadma ega nägema . kui tema kreiskool käima , siis olema seal olnud küll üks tark koolihärra , kes kõik jutt ja asi ära teadma , aga pärast öelnud isegi , et tema ei teadma veel pool asi , et maailm olema palju asi , mis keegi ei teadma ega nägema . iga kord kui kojamees mina see tondilugu rääkima , tulema niisuke hirm süda , et närima kohe . aga vahel olema kohe hea , et niisuke hirm süda närima . päev kaduma ära , päev ei olnud keegi . aga kui õhtu tulema , siis minema jälle Salumägi tagasi tuli vaatama ja see hirm ootama . streik I Küll vabrikumees streikima , aga õigus ei saama keegi . hakkama ikka streikima , et panema aga plonnikärutaja pool kopikas sada pealt juurde ja põletusahi mees endine palk , siis minema töö , muidu ei minema . ja masinakamber tegema ratas niisuke aed ette , justkui Riia olema , et jälle keegi alla ei jääma . ja kui masin käima , siis ei tohtima keegi sundima , et minema nüüd ja määrima masin . panema masin seisma , siis määr niipalju kui tahtma , ikka nagu Riia . Mina nägema küll , kuidas see streik algama . pärast käima veel mitu kord vaatama , et kuidas see mees streikima . see olema ikka sedasi , et mina käima Sule August muidu vabrikulage ja hoone vahel kolama ja prügihunnik kõiksugu asi otsima . siis olema juba põletusahi mees teadma , et jälle olema palk maha tõmbama , ja plonnikärutaja rääkima , et töö olema raske , tema ei tulema oma välja , pidama pool kopikas sada pealt juurde saama . aga tema siis veel ei streikima . kui mees masin alla jääma , siis saama kõik süda täis ja hakkama streikima . see allajäämine olema sedasi , et veidi aeg enne õhtune vabrikuvile tulema mees kisa masinakamber uks : " mees jääma alla , kurat ! mees jääma alla !" mina kolama parajasti lemmerei taga . kui see kisa kuulma , pistma kohe sinna vaatama , kuidas see mees alla jääma . kui sinna jõudma , siis masin seisma ja mees kiskuma välja . tooma masinakamber uks ja panema sinna maha . siis olema surema , tuksuma veel vähe , aga muidu - valmis mis valmis . nägu olema sedasi viltu , üks käsi pikk venitama , rind eest olema sinine pluus lõhki ja ka püks reis pealt lõhki . nägu olema verine , riie verine , ka maas olema veri . esiti ei tundma ära , et ei teadma , kes see olema . aga pärast tundma küll , et see olema Pärku Juhan , vana Pärku Juhan . mees rääkima , et meister olema käskima lagi alla minema see võll määrima . seal olema võll tema teadma kuidas ise ümber hakanud kiskuma , siis läinud pluus lõhki . pärast kukkuma rihm vahele , seal venitama käsi ära , ja siis läinud ratas alla , see vajutama nägu viltu . nüüd mees valmis , enam ei aitama keegi . siis tulema see uus mees , kes ka number kuues elama , see lukussepp Soone sinna . tema olema Riia töö käima ja Soome , ja teadma kõik asi . tema ütlema , et Riia ei tohtima käik peal masin määrima , pidama masin seisma panema . ja suur ratas pidama laud niisuke aed ees olema ; see olema kohe seadus . siin pidama ka sedasi olema . mees pidama ise direktor või insener ütlema . siis saama mees süda täis , hakkama koledasti manama ja vanduma . et või veel ei olema öeldud , aga kes siin miski seadus pidama . meister aga ütlema , et minema ja määr , muu miski . ei , kurat , kui pistma meister ise ratas alla , lööma insener prill sisse ja käänama direktor nina sirge . aga või mina mees ka keegi olema . mees olema süda koledasti täis , lubama töö kodu jääma , et tegema kõik sedasi , nagu seadus järgi pidama olema , ja panema põletusahi mees endine palk ja plonnikärutaja pool kopikas sada pealt juurde . siis kogunema sinna palju mees ja naine , kõik hädaldama ja lööma kaks käsi kokku : " või jälle masin alla ! vast hiljuti jääma Pärn masin alla , nüüd vana Pärku Juhan . mis Leenu küll ütlema " aga kui uräädnik sinna tulema , siis kihutama kõik inimene kodu ja käratama mina : " mis sina , poisiklunn , vahtima siin , kasima minema !" mina lippama lemmerei taha , sealt näitama uräädnik rusikas ja jääma ikka piiluma , et mis nüüd tulema . keegi olema Pärku rahvas kodu sõna viima ja ka Pärku-ema tulema sinna . tulema pooljoostes teine tegema ruum , tema jääma kohe see isa ette seisma . esiti ei öelnud ikka miski , ahmima aga käsi sedasi õhk . siis laskma põlvili maha , katsuma isa pea ja rind ja ütlema : " no isa , no Juhan , no mis sina olema " aga siis saama aru , et olema surema , tõusma ruttu üles , hakkama rusikas taguma vastu masinakamber uks ja pistma koledasti karjuma . mina ei saama aru , mis tema ikka karjuma , aga kõvasti karjuma ja kiljuma ja taguma rusikas vastu masinakamber uks . siis pistma äkitselt kontor poole jooksma . rätik minema sõlm lahti ja kukkuma õlg , juus minema sassi , aga tema ei hoolima see miski , muudkui jooksma aga kontor poole . mees ei lausuma enam sõna , seisma surnu ümber pea norg . veidi aeg pärast tulema velsker sinna . purjus täis , nagu tema ikka ühtepuhku olema , veerema nurk tagant välja nagu jäme tünn . ise prill otsaesine , et vaatama , justkui olema neli silm . ja kohe hakkama pehme keel kädistama : " noh , mis sina vahtima , panema raam peale ja viima surnukuur ! ega tema enam eluvaim sees olema . või olema eluvaim sees ? noh , siis viima hospidal !" üks mees ütlema : " mis sina , kurat , kädistama ? eks sina vaatama enne läbi !" velsker hakkama kummardama , aga võima sina paks kõht saama kummardama , - vaatama vähe ja ütlema : " viima tema surnukuur !" siis tõstma vana Pärku raam ja mees viima tema kontor taha surnukuur . ka mina minema teine tee surnukuur juurde , et saama nägema , kuidas see käsi nii pikk olema venima , või ehk olema hoopis keha küljest lahti . aga mina ei saama miski nägema . surnu panema kuur ja uks lukku . mina tulema hirm , ei tohtnuma ka surnukuur aken sisse piiluma hakkama . hakkama kontor poole tagasi tulema . tee peal Sule August veel ütlema : " nüüd tulema homme kroonuülem ja tohter siia , siis vaatama veel läbi ja lõikama lõhki . siis võima Pärku-ema tema maha matma ." Mina küsima : " ei teadma , miks tema tema lõhki lõikama " August ütlema , et tema pärima kindlasti ei teadma , aga see tema olema küll . see pidama nii olema . kui Pärn masin alla jääma , siis ka lõikama lõhki , ja kui Saalep telling maha kukkuma ja surm saama , siis ka lõikama lõhki . tema isa teadma küll , see pidama kohe nii olema . II Kui kontor ette jõudma , olema mees veel seal ja saama palk . kõik olema palgaraamat ja raha näpp , näitama ikka tema üksteise ja olema tige . põletusahi mees rääkima , et jälle olema kurat palk maha tõmbama , ja plonnikärutaja olema tige , et tema palk juurde ei pandud . ja ka sellepärast olema mees süda täis , et Pärku Juhan masin alla jääma . lubama töö ära jääma ja streikima hakkama . mõni lubama monopol minema , seal paras vint peale võtma ja siis alles näitama . Kelu Mart ja Riisberg Kustav olema naine tee peal vastama ja võtma raha mees käest ära , et muidu jooma puha maha , et siis ei saama laps kuidagi leib ostma . mees esiti ikka torisema vastu , aga pärast andma . aga olema tema hammas juba veidi veri olnud , ei siis naine olema raha nägema . õhtu lubama kõik poissmees kasarm kokku tulema , et siis pidama veel nõu see streik pärast . ka mina Sule August minema poissmees kasarm , et saama nägema , kuidas see mees streikima hakkama . ega seal esiti veel olnud miski . mees rääkima kõik korraga , nii et ei saama aru , mis keegi ütlema . pärast hakkama see uus mees , see lukussepp Soone rääkima , kuidas pidama streikima . et ei tohtima aken lõhkuma , purju jooma ega enne töö minema , kui teine tulema . tema olema Riia töö käima ja Soome ja teadma kõik see streik asi . lubama ka ise streikima hakkama . tema ei olema vaja streikima , tema olema lukussepp ja teenima isegi hea raha , aga lööma ka teine kaasa , et tulema , mis tulema . platsimees esiti ei pidama streikima hakkama , aga käima vahepeal monopol ja võtma paras vint peale . kui tagasi tulema , siis olema lai mees ja lubama ka kaasa lööma . panema aga ka tema palk juurde , muu keegi . vana Kelu Mart olema teine käsi viin saama ja lubama ka streikima . olema aga õige pehme , lubama enne veel Maie käsi küsima , et mis tema see arvama . Mai olema kasarm õu , ootama millal mees välja tulema . kui vana Kelu taarutama õu minema ja ütlema , et streikima hakkama , siis saama naine käest võmnu kukal . naine kukkuma veel kurjasti manama ja sõimama : " või sina hakkama streikima ? kus sina minevane palk olema ? minema too see monopolist ära ! maks Poe Peeter võlg , streik siis !" ja tirima aga mees kodu poole . Mart panema esiti sõrg vastu ega tahtma kodu minema , aga viimati tulema laps kõik kari ema abi , hakkama isa pintsakuhõlm ja varrukas kinni ja tirima kodu . üks lükkama tagant , ja sedasi minema . Teise mees pidama kasarm veel kaua streiginõu . siis valima kolm mees , kes direktor ütlema minema , et nüüd tulema streik . et panema põletusahi mees endine palk , plonnikärutaja pool kopikas sada pealt juurde ja platsimees ka kümme kopikas juurde ; masinakamber tegema ratas sedasi aed ette justkui Riia olema , siis mees tulema töö , muidu ei tulema . ja meister ei tohtima mees lagi alla võll määrima saatma , panema masin seisma . et jälle keegi alla ei jääma . see Soone õpetama mees enne kõik selge , mis pidama ütlema ja kuidas rääkima . kui direktor see nõus olema , siis jääma streik ära , aga kui nõus ei olema , siis tulema streik - siis ei aitama miski . mees pesema nägu puhas , panema pühapäevahilp selg ja minema . Teise jääma kõik ootama , et mis vana kõvernina ütlema . ikka ootama ja rääkima niisama jutt . aga lorijutt ei ajama keegi . Mina ise nägema , et mitu tüdruk minema see aeg sees kasarm aken eest mööda , aga keegi ei tegema aken lahti ega hüüdma tema hele hääl järele : " Amanda , mina surema !" mees olema ikka kaunis kaua ära . kui tagasi tulema , hüüdma juba uks : " ei keegi ! ei olema nõus ." Teise ütlema : " no mis , pagan , nüüd " ja teine jälle : " kes siis muu , kui streik lahti ." mees rääkima , et direktor olema olnud kolevihane , sõimama ja pragama . lubama kõik mees lahti laskma ja ninamees vang panema . aga masinaratas lubama küll aed ette tegema ja määrimine aeg masin seisma panema . mees hakkama nüüd kodu minema . mõni olema õige norg , ikka pomisema : " oi sina kurat ! kas nüüd olema pagan lahti ." number kuues mees Pärtel hõikama sõjamees : " too , kojamees , viin ja vorst ! pistma viimane kopikas kinni , siis panema jalg sein ja hammas varn ja streikima ." Tomberg jälle viskama ise koiku pikali , tõmbama pintsak üle pea ja ütlema : " nüüd jääma mina magama . ja see mina sina ütlema , poiss , enne mina ära äratama , kui palk juurde pandud ja streik möödas ." III Teise nädal olema mees kõva streik lahti . nüüd mina teadma küll , misuke see streik olema . keegi ei käima töö , uitama niisama kasarm ümber ja Salumägi , pintsak õlg , kott jalg , ajama isekeskis jutt ja mekkima viin . mõni tipsutama õige kõvasti ja lubama siis kontor aken sisse lööma . muudkui pumbamees ja elektrimees käima töö . Soone ütlema , et see streikima ei maksma . Sule ise ei streikima , tema olema haige , aga August ütlema , et kui terve saama , siis hakkama kohe streikima . ka sadamamees ei streikima , aga Reinbergi-isa ütlema , kui kodu käima , et ega teadma , ehk hakkama ka . Teise mina küla mees streikima kõik . esiti ei olnud ikka keegi , käima Pärku matus ja streikima jälle edasi . aga pärast hakkama naine hädaldama , et mis nüüd küll saama . Kelu Mai ajama mees iga hommik töö . esiti panema mees ikka vastu , pärast lubama nina . aga tema ei käima keegi töö , redutama vaid niisama ümber ja õhtu tulema kodu , et - käima töö . sedasi ikka mitu päev , aga siis tulema asi välja ja Mai minema kontor kaebama . see olema ikka pagan naine , see Kelu Mai , tuuseldama mees ka läbi , ega keegi . aga kui mees paras vint olema , siis ei tohtima ligi minema , siis saama ise peksma . kui mees jälle õige pehme olema , siis ka saama naine käest tuuseldama . mina käima nüüd iga päev poissmees kasarm ja vabrikulage vaatama , kuidas mees streikima . üks päev tulema pood ees suur riid . Poe Peeter ei andma enam keegi kaupa võlgu Siis hakkama mees ja naine sõimama : " kes , kurat , raha sina nii paks olema läinud ? mina raha . kas andma kaup " aga poemees ikka ei andma , ütlema vaid : " maks vana ära , maksma vana ära ! või tema streikima ! vaatama , saama vabrik lahti , mis peale mina sina andma " mõni naine hakkama paluma , et leib olema ots , aga see ei aidanud keegi . siis hüüdma üks mees : " äigama kurat üle lõug !" teine ütlema : " mis sina veel paluma , tegema parem pea !" ja nüüd tulema vihinal üks kivi ja viima pood aken sisse . nüüd hakkama poemees manama ja sõimama , lubama piits võtma ja kõik kodu ajama ja kontor kaebama . siis panema poeuks kinni ja aken luuk ette . kõik hakkama kodu minema . tee peal viskama üks purjus mees veel kontor aken sisse . Teise hommik tahtma juba mitu mees töö minema , aga teine nägema ja minema keelama . siis tulema mees ise vahel suur löömine . see olema lemmerei taga lagedal . mõni võtma kaigas , mõni saviplonn . Tomberg olema kõvasti purjus , viibutama kaigas ja karjuma : " kes töö minema , see maha lööma !" Riisbergi Kustav jälle karjuma vastu : " kas sina toitma mina naine ja laps ? kas sina toitma mina naine ja laps " ja siis tulema suur möll . kaigas muudkui paukuma , kivi ja plonnitükk lendama . mina olema mitu poiss see möll vaatama . hoidma lemmerei nurk taha , et muidu ehk saama ka pea . aga Reidu Artur tahtma kange mees olema , taguma rusikas vastu sein ja karjuma : " minema , kurat , ja lööma hulk ! minema , kurat , ja lööma hulk !" teadma kui kaua olema see möll ikka kestma , aga naine tulema suur kisa vahele ja hakkama kaigas mees käest ära kiskuma . mõni olema väike laps süli ja see pistma karjuma . ka uräädnik tulema sinna ja hakkama mees laiali ajama . siis minema kõik sõimama ja manama laiali . mina tulema lemmerei nurk tagant välja ja ütlema : " kus olema ikka streik !" aga õhtu poole olema kroonuametnik vabrik ja viima kolm mees vang , kes direktor ütlema käima , et streik tulema . palju mees laskma lahti ja ka see uus mees , see lukussepp Soone laskma lahti . ega muidu olema niipalju lahti laskma , aga vana Kelu Mai käima kontor susima ja kaebama . ikka , et ega tema mees süüdi olema , et teine ässitama . ja andma kõik üles , Soone ja Oja ja ka teine . see olema alles pagan naine ! ja siis lõppema streik . kes uuesti töö tahtma minema , pidama kontor paluma käima ja klanima - muidu ei võetud . palk ei pandud juurde miski , muudkui masinaratas lubama aed ette tegema . mina nägema küll , kui mees paluma käima . vana direktor-kõvernina seisma ise kontor trepp , torkima igamees kepp rindu ja ajama aga üksisõnu : " või sina olema see streikija , või sina jääma töö ära ! kas nüüd saama palju " mõni mees ütlema : " ega mina olema streikima hakanud , aga no teine streikima , siis - ka mina ." mõni ei lausuma see peale sõna , tulema aga norg pea kontor eest ära ja lonkima kodu poole . Kelu Mai olema mees kaasas , et vaatama , kas mees ilusti paluma . kontor tükk maa eemal , seal põletusahi taga , õpetama enne kõik mees käsi , kuidas pidama rääkima ja olema . aga kaks mees olema nii kange , et paluma ei läinud . üks olema Tomberg , teine nimi mina ei teadma . jääma ise ära ja lubama teine vabrik töö minema . IV mina minema kontor eest ära , kuur taha puuvirn vahele ja istuma sinna maha . üks vabrikupoiss ütlema : " nüüd olema siis streik ots . ja õigus ei saama keegi . olema ikka õigus Soone , kui ütlema et mina mees , see ei saama miski tegema ." Reedu Artur ütlema : " eks mina öelnud , poiss , et võtma kaigas ja lööma hulk ." " mis sina ikka olema lööma " " no miks ei olema " " kas nägema , kuidas direktor mees kepp vastu rind torkima ja sõimama " " miks ei nägema ." üks vabrikupoiss ütlema : " kurat , mina kargama süda täis . mõtlema , et võtma kaigas ja põletama tema üks ... mis tema siis torkima nagu koer . olema mina isa asemel olnud , tõepoolest , mina olema tema sihverplaat sisse lööma . kurat , mina ütlema , et ... kui suur saama , siis alles näitama ." " kui minema õige õhtu , kui kontorist kodu minema , ja valama õige kivi vastu kõver nina ." üks poiss ütlema : " või pistma kogu see värk põlema , vaat siis ." ja teine poiss : " olema tinamiit või püssirohi , panema kontor nurk all ja laskma õhk ." Mina ei olnud see põletamine ja õhkulaskmine nõus , ütlema : " kui saama kohe kuidagi sedasi , et keegi nõiduma direktor haige ja enne ei saama terve , kui mees palk juurde panema ." aga see ei olnud teine nõus , et kes see ikka nõiduma . viimaks ütlema Reedu Artur : " hakkama , kurat , õige ise streikima , lahutama see puuvirn ära ja taguma kuuriaken sisse ." siis ronima ise puuvirn otsa ja ütlema : " Mina olema nüüd Pärku Juhan ja minema lagi alla see võll määrima ." siis kukkuma maha ja karjuma : " ai sina kurat , jääma masin alla ! mees , hakkama streikima !" tõusma ise kohe üles ja hakkama puuvirn lahutama , loopima halg ülevalt maha , nii et halg lendama . nüüd hakkama ka mina streikima ja puuhalg loopima . tulema niisuke sõda , et kole kohe . Sule August saama üks jäme halg kätte , panema püsti ja kukkuma see kaigas taguma , ise ütlema : " see olema nüüd direktor . andma kõvernina !" mina taguma kaigas see halg ja karjuma : " sina kõvernina , kas panema palk juurde , kas panema " Paulus Jaan tooma siis üks kõver halg ja ütlema : " see olema Kelu Mai , kes mees peale kontor kaebama käima . andma see ka !" siis andma ka see . lahutama sedasi ikka mitu virn puu ära . kui pimedik minema , ütlema Reedu Artur : " poiss , nüüd andma kuur aken pihta !" enne käima piiluma , kas öövaht ligidal ei olema , siis loopima kivi mitu kuuriaken sisse , nii et klirin taga . Mina esiti see palju ei loopima , vaatama , kuidas teine loopima ja kaigas taguma . siis saama ka mina vähehaaval süda täis ja hakkama kaigas peksma , justkui olema see jäme puuhalg ikka päris kõvernina ise . kui minema aken loopima , siis olema mina viha juba nii suur , et taguma rusikas vastu sein . taguma nii kõvasti , et käsi saama haige , tahtma kohe ise , et käsi saama haige , et siis olema hea ja siis minema viha veel suurem . siis hüüdma poiss : " ja nüüd surnukuur juurde !" Teise karjuma vastu : " ja nüüd surnukuur juurde !" hiilima meister maja tagant läbi kontor taha surnukuur juurde . siin olema nii vaikne , et esiti tulema hirm , aga see kaduma kohe , ja üks poiss ütlema : " virutama aken sisse !" surnukuur olema vaid üks ainuke neli ruut aken . see olema nii kõrgel , et sisse ei ulatama vahtima . loopima kõik see neli ruut sisse ja viskama läbi katkine aken kõiksugune praht surnukamber . Reedu Artur lubama teine päev veel tagasi tulema ja surnukuur lagi täis loopima . et panema siis vabrik surema , kuhu tahtma . kui surnukuur juurest ära tulema , lubama teine poiss veel kontor taha hiilima minema , et saama ehk ka mõni kontoriaken sisse viskama . siis aga lahtuma mina viha äkitselt ja mina ei läinud teine enam kaasa , vaid hakkama üksi kodu tulema . tee peal tulema nii suur kurvastus peale , et ei saama nutt hoidma . justkui olema kahju vabrikumees , kogu see päev , ja see kahju , et teine streikima ja lõhkuma hakkama . ei teadma isegi , mis olema , aga kui Salumägi jõudma , heitma kummuli maha ja nutt tulema suur hääl , pisar jooksma nii , et maa saama märg . olema tahtma surema , või teadma mis olema tahtma . viimnepäev Kui viimnepäev pidama tulema , siis olema kõik hirm . vanaema lugema ühtelugu palveraamat , et siis saama ikka taevas . mina pidama issameie selge õppima ja ka salm , et siis , kui maailm ots tulema , et siis lugema Jeesus ette ja saama taevas . sule-ema olema nii hirm , et kui mina käima , siis ei saama muu sõna suu välja kui : " oh sina jumal !" ja " oh sina jumal !" Reedu-ema jälle ütlema : " kui nüüd ikka teadma , et see viimnepäev tulema , siis tapp õige seapõrsas ja sööma kõik see päev selge liha ." mina kõik kartma koledasti , sest siis minema kõik mina küla , koppel kask ja kõik , mis olema , puruks , vabrik minema puruks ja kõik . siis ei jääma enam miski järele , siis olema ots . Reinbergi Juku olema aga hea meel , et kui maailm ots tulema , siis saama tema taevas ja siis kaduma tema küür . siis olema tema niisama sirge nagu mina . tema ema olema öelnud , tema teadma see asi kõik . see käima ka lugija . tema olema see lugija-mees käest ka küsima , et kas kaduma siis küür ära . ja lugija-mees olema öelnud , et kaduma jah . ka mina pere käima see lugija kuulama . siis olema Reinbergi tuba rahvas täis , kõik küla olema seal . see lugija-mees , see minema laud taha ja panema kaks küünal laud põlema . laud olema valge lina ja keskel paks piibliraamat . esiti lugija ütlema sõna ees ja teine laulma . mõni laulma hele , mõni jäme hääl . siis hakkama lugema . tema lugema kõik pea , justkui kirikuhärra . kus ikka inimene olema kolepaha ja tige , sellepärast jumal tegema maailm otsa . see ots hakkama sealt jõgi poolt , vähe nii ... Sikuaed mets poolt tulema . tema näitama käsi sinnapoole , et : " vaatama , sealt , sealt tulema ots !" siis minema kõik pihk ja puruks . esiti tulema pilv peale üks ingel ja puhuma pasun . tema olema see tarvis niisuke pikk pasun . ja siis hakkama viimnepäev tulema . siis tulema jumal , istuma tool peale , ja tema olema sikk ja lammas . inimene olema kõik seal ees . nüüd mina teadma küll , mina nägema Sepa ühekord see pilt . see olema niisuke pilt sein peal . jumal olema vana mees , tema olema lai kortsus riie , ja pilv olema ümber . üks ingel olema suur , see puhuma pasun . muist ingel olema niisuke , et muu ei olema kui pea ja tiib , aga lendama ja elama küll . " see lugija-mees rääkima veel , et jumal panema sinna Liuska lage koht suur kaaluma üles ja hakkama inimene kaaluma . kes raske olema , see olema hea , see saama taevas ; kes kerge , see saama põrgu . aga sikk ja lammas ei tohtima see aeg sees segamini minema , kohe lahutama ära . pärast mina küsima vanaema käest , et kas siis laps saama kõik põrgu , et laps olema kerge . vanaema ütlema , et ei sest olema keegi , et siis olema hea laps mõni veel raskem kui vana inimene . Küll see olema ikka imelik ! see hea siis kaaluma . naine hakkama kõik nutma , aga lugija-mees see rohkem hakkama . väristama hääl ja näitama sedasi rusikas , ise küsima : " kas sina tahtma põrgu saama ? kas sina tahtma põrgu saama " no ega keegi tahtma . see põrgu olema ikka kole küll ! see olema maa all . seal olema niisuke järv , kus väävel põlema . siis paha inimene viskama sinna sisse . Mina väävel teadma küll . kui hobune jalg haige olema , siis isa tooma kollane väävlipulk ja tegema see hobune jalg rohi . kui see väävel tulema külge pistma , siis põlema sinine leek . seal põrgu järv olema palju niisuke väävlipulk ja kõik põlema sinine tuli . inimene muudkui siplema sees . kes aga välja kippuma , see lükkama vanapagan hark tagasi . tema olema see tarvis kohe niisuke kolmeharuline hark , justkui heinahang , vars taga , käepide küljes ja kõik . mina teadma küll . see Sepa pilt olema ka põrgu . seal olema ka pilv ümber , aga see olema põrgupilv . või kes teadma , ehk olema suits . see vanapagan olema põrgu ikka palju . must justkui murjan teine , sarv pea ja saba taga . Niisuke lehmasaba . aga kabi olema all , hobusekabi . see ise ei tegema tulema miski , olema kohe niisuke kõva nahk . aga see lugija-mesi ei rääkima , et põrgu olema ka katel , inimene kükitama aga sees ja karjuma ise . kui see lugija-mees põrgu rääkima , siis hakkama kõik inimene veel rohkem nutma ja ohkima : " oh jumal , jumal küll !" mõni kiljuma , kui nutma , mõni nutma tasa . aga kui tasa nutma , siis olema niisuke kohin , justkui olema vihm sadama . mees lugemine ei olnud teine kui vana Raismik ja vabrik kojamees . Raismik suur ei nutma , aga kojamees ulguma niisama kui naine . kui lugemine otsa saama , siis laulma jälle ja lugija-mees minema ära . tema olema kohe see peal , et käima iga pool ja lugema , et viimnepäev tulema . kodu olema kõik kurb ja ohkima . muudkui isa tegema rehetuba loomasöödakorv ja ütlema : " ega teadma keegi , ega teadma keegi !" mina kükitama jälle pliit ette maha ja hakkama issameie õppima . ka Sule August olema mina ja mina õppima koos . tema võtma raamat ise käsi ja mina lugema pea , siis võtma mina raamat ja tema lugema pea . sinna " võlg " saadik jääma hästi pea , siis enam ei tahtma jääma . Sule August ei jääma jälle see " tahtmine " meel . mina õppima hool , et muidu tulema enne viimnepäev kui mina issameie pea . no Joosep ei jääma sugugi pea , eest vaid vähe jääma . aga tema ei olema lugu , et kõik issameie teadma , kui aga see laul teadma " issand , kuulma mina ", siis olema küllalt . mina käima vanaema käest küsima ja vanaema ütlema , et see aitama tema küllalt , aga mina Sule August pidama terve issameie pea õppima , muidu ei saama . nüüd olema Joosep hea , istuma aga pliit ees ja ajama hagu alla . lubama ka taevas hakkama hagu alla panema ja arvama , et seal olema kuldhagu ja hõbe pliit . vahel käima õuevärav vaatama , kas viimnepäev juba tulema . ühekord jooksma kisa tuba : " juba viimnepäev tulema !" mina jooksma kohe välja vaatama , aga võtma katekismus kaasa , et siis tee peal veel vähe vaatama . aga väljas ei olnud keegi . Joosep ütlema : " no mina aga nägema sealt Sikuaed mets kohalt pilv pealt pasun otsa ja ingel jalg ." ka mina vaatama , aga ei nägema keegi . muudkui pilv olema küll , niisuke paks ööpilv . aga ingel jalg ja pasun otsa ei olnud nägema . Sule August ütlema : " teadma , ehk minema viimnepäev tagasi ." Mina ütlema : " kus tema tagasi minema ! ei tema tagasi minema , kui kord juba tulema , ega ikka olema , Joosep valetama ." Joosep kuulatama jälle teravalt ja ütlema : " kuulma , juba puhuma !" ka mina hakkama kuulatama , aga ei kuulma keegi . pärast hakkama kõrv justkui pinisema , aga see olema muidu . taevas ei olnud ka muu nägema kui täht ja see must pilv Kui rehetuba tagasi minema , hakkama jälle õppima ja ütlema Joosep : " kui sina sedasi valetama , et viimnepäev tulema , siis ei saama taevas . ei see olema siis keegi , et salm pea ." Joosep vaidlema aga pealegi , et tema nägema ja nägema , tegema , mis tahtma . pärast tulema vabrik kojamees mina , istuma pliit ette pakk ja hakkama maailm otsast rääkima , et juba vanapagan küla liikvel . kui tema sepapaja mööda tulnud , siis olema sepapaja tuli nägema , ehk küll sepp olnud ammugi pada ära õhtu . pada uks olnud kinni , aga ääs kumama suur tuli . tema kuulma , et keegi visanud sepapaja hirmus parin suur plekktahvel põrand . siis tema küsima : " kes see kolistama siin " aga keegi olema vastama . muudkui kabjaplagin olnud pada kuulma . siis tema võtma süda rind ja vaadanud uksepragu vahelt sisse ... kus ääs ümber askeldama vanapagan sell mis kole ! tõmbama lõõts ja taguma raud , nii et sepapada rõkanud käsi . kõik olnud saba vinnama , sarvemugul pea ja tuline süsi hammas ... alasi kõrval olnud suur katel viinapunsiga , aga kõik see punss olema põlema sinine tuli . sealt olema siis sell ikka võtma kulp ja jooma kogu tuli . siis kojamees lööma kartma ja tegema säär . Joosep hakkama kojamees jutt kartma , jooksma nutt kamber vanaema juurde . ka kojamees ise hakkama nutma , et : " oh jumal , jumal , mis nüüd küll saama !" võtma viinapudel välja , jooma ise ja pakkuma ka isa , ise nutma ikka edasi . tema olema juba ennegi vähe vintis . isa kindlasti ei uskuma , et viimnepäev tulema , ütlema kojamees : " mis sina puhuma siin , aeg laps hirm peale . eks rääkima parem see , kuidas kreiskool käima ja Pärnu poiss käest peksma saama ." kojamees ütlema : " ära uskuma , ära uskuma , küll siis nägema !" mina Sule August ei saama enam õppima . tahtma süda rindu võtma ja õuevärav kuulama minema , kas sepapaja veel paukuma , aga ei julgema . kui kojamees ära minema , hakkama magama minema . vanaema ütlema , et ega ootama maks , et see viimnepäev tulema nagu varas öösi . Sule August ei tohtima kodu minema , pidama mina ööseks jääma , aga pärast tulema tema ema ja viis kodu . et kui viimnepäev öösi tulema , siis võtma üksteise käsi kinni ja minema koos vastu . Mina panema katekismus padi alla , et kui viimnepäev salaja tulema ja mina minema hakkama , siis võtma katekismus kaasa ja tee peal veel veidi vaatama see võlg kohta . sadam Nüü pidama mina minema sadam isa hobuseraud ja klimbisupp viima . isa olema sõna saatma , et tooma mina raud , et hobune kaduma raud või läinud katki . klimbisupp saatma ema ilma käskima . et nädal otsa närima see kuiv toit , teinekord saama pann miski tegema , teinekord ei saama see ... et hea , kui siis vahel veidi parem saama . ega mina isa siis sedaviisi iga õhtu kodu saama käima nagu vabrikumees . tema minema esmaspäev hommik töö ja tulema alles laupäev õhtu kodu . no kui just nädal sees piim või leib otsa saama ja keegi ei olema aeg minema järele viima , siis tulema ratsahobune kodu . see sadamamees pidama kõik seal olema , nii olema ka Reinbergi-isa . Mina ise tahtma heameel sadam minema , sest seal võima laev vahtima , vahel võtma isa ka vaguniots sõit . aga kõige toredam olema ikka laev vahtima . Mina olema mitu kord sadam käima . vanaema siduma mina hobuseraud nöör kael . supi-mannerg pidama hoidma pahem käsi , aga parem pidama olema kepp . et kui hull koer tulema , siis see kohe võima virutama . sest hull koer olema palju liikvel . vanaema veel õpetama : " sina vaatama , kui koer sedasi koola jooksma suunurk - siis olema hull . kui ligi tulema , siis lööma kepp just nina peale !" mina tundma isegi hull koer . teine koer olema sabaots ikka püsti , aga hull koer ei olema , hull koer olema saba maas , sedasi soru . ja silm olema punane ja suunurk tilkuma ila . mina olema tee küll teadma , aga vanaema õpetama ikka veel , et meel ei minema ja ära ei eksima . esiti tulema minema see vabrikutee , see olema mina muidugi selge . koolimaja pihlakas juurest keerama sadamatee ära . kui pihlakas juurest veidi maa edasi minema siis paistma Salumägi juba meremärk , aga meremärk juurde paistma Soolunen mets . elektrivabrik juures jõekallas alla vaatama ei tohtima - see kallas olema alt õõnes , võima kogu kallas koos alla kukkuma . ja kui liiga kallas ligi minema , siis justkui kiskuma niisuke vägi kallas alla . kui keegi vastu tulema , siis pidama ilusti teretama . kui talupojainimene olema , siis võima teretama niisama ; kui saks olema , siis pidama kepp teine kätte panema ja müts kergitama . kui keegi nimi küsima , siis pidama ilusti ütlema , et : " Jaan Pari ." ja kui küsima , kes poeg olema , siis pidama ütlema : " Pari Jaagup poeg , isa käima sadam töö ." ei tohtima tee ääres luusima , pidama ruttu minema , et isa veel lõuna supp saama . ööseks võima sadam jääma ja alles teine päev kodu tulema . siis mina hakkama minema . kui keegi vastu tulema , siis teretama , ja kui koer nägema , siis vaatama , kas saba olema soru ja suu jooksma koola . meremärk juures puhkama . seal luusima ka vähe , aga õige vähe , otsima paemurd kivisüda ja tee äärest küüslauk . kui Soolunen mets äärde jõudma , siis olema selgesti elektrivabrik kohin kuulma . seal minema tee kohe jõekallas mööda , aga kallama olema nii kõrge , et kui alla vaatama , siis panema pea pööritama . elektrivabrik juures panema supimannerg eemale maha ja ise veidi piiluma kallas alla . kus vesi langema tamm alla kohin ja mühin , nii et valge vaht taga ! ja ühtevalu tulema , justkui lappama ots kangas , valge kangas tamm alla . mina kaua vaatama ei tohtima , et ehk hakkama see vägi kallas alla kiskuma . Melka kallas olema teine puhkus . sinna paistma sadam ja laev selgesti . aga sealt olema sadam veel kõva verst maa . sadamatee tulema kaks saksa preili vastu , üks olema suur , teine pisike . siis panema supimannerg maha ja kepp teine käsi , kergitama müts ja teretama see sedasi . kui sadam jõudma , siis tulema mees lõuna . panema hobune vanker juurde seisma ja kaeratorb pea , ise hakkama ka sööma , mis keegi käsi saama . mõni küpsetama pliit liha , mõni sööma niisama silku-leib ja rüüpama hapupiim peale . mina isa ei olema vaja sööma tegema , sööma aga klimbisupp kõht täis ja hakkama hobune rautama . seal olema mitu mees . mina teine ei tundma kui oma isa ja Reiberg isa . üks mees olema üks silm . see nimi saama pärast teadma , tema nimi olema Pöörak . Teise mees hüüdma tema k ’ ratiks , sest tema vanduma ühtepuhku : kurat ja kurat ! aga tema ütlema nii ruttu , et tulema justkui k ’ rat ja k ’ rat . sellepärast tema k ’ rat hüüdma . see Pöörak tulema uks juurde , vaatama mina tükk aeg ja küsima : " kuidas sina nimi olema , poiss " Mina ütlema ikka ilusti , nagu vanaema õpetama : " Jaan Pari ." aga tema see ei küsima , kes poeg mina olema , hakkama vaid lorijutt ajama ja küsima : " kas sina ka pruut olema " Mina ei vastama miski , keerama nägu hoopis kõrvale ja hakkama ukselink katsuma . mina olema küll üks pruut , aga mina ei julgema see tema ütlema . kui tali isa kirik käima , siis nägema . see olema ilus ümmargune nägu tüdruk . tema nimi olema Mailiisa , ja tema olema kodu kaks koer , teine nimi olema Polla . kui isa käima Sahaarov pood heeringas ostma , siis mina ootama hobune juures , siis rääkima tema . tema ootama jälle oma isa , see hobune olema kohe mina hobune kõrval . pärast mina mõtlema küll , et see Mailiisa olema nüüd mina pruut , et kui suur saama , siis võtma naine . aga mina ei julgema see kuidagi see Pöörak ütlema . tema ei läinud ka ära , ajama aga pealegi : " no ütlema , ütlema , kas sina olema pruut !" mina ikka ei öelnud . siis tulema isa ja hakkama tema riidlema , et : " mis sina lorisema poiss !" siis tema jätma järele . see Pöörak ei olnud keegi hea mees , keegi ei sallima tema . tulema aga sinna uks juurde ja vanduma , et : " kus , k ’ rat , see tubakakott olema " peale lõuna minema mees kohe jälle töö . kuur eest aga võtma tsemendivagun hobune taha ja sõitma vagun sadamasild . hobune ei vedama ais ja look , olema vaid niisuke treng ja trengikaigas . vagun olema konks küljes , muudkui pistma aga kaigas haak konks ja sõitma ! see olema tore sõit , mina sõitma mitu kord vaguniots sild ja tagasi , ei põrutama ega keegi . kui vagun käänukoht jõudma , siis hakkama ratas ulguma , justkui vilistama . see ulgumine võima isegi Meigas kallas kuulma . iga kord kui vagun olema sild vedama , siis võtma isa pulk tasku välja ja tegema nuga kriips peale , et jälle üks vagun tooma . ka teine mees tegema sedasi , aga mõni tegema märk piitsavars . siis olema piitsavars kõik kramm täis . mina vaatama kõik asi järele . sadamasild olema roheline putka , ja see putka juures kõndima kirjutaja . tema olema valge pintsak selg ja valge müts pea . ise suitsetama pabeross . isa ütlema , et töömees sadamasild suitsetama ei tohtima , aga kirjutaja tohtima . kui aga kontorihärra sadamasild tulema , siis ei tohtima jälle kirjutaja suitsetama , kontorihärra üksi tohtima . aga millal kontorihärra suitsetama ei tohtima , see isa ei öelnud . see roheline putka taga olema niisuke masinavärk , see nimi olema vints . see laskma kett alla , ja see kett tõstma esiti tsemenditünder üles ja siis laskma alla vene . kui tünder minema hakkama , siis hüüdma mees niisama nagu vabrik plonnisild juures : " hiivama !" kui tünder alla saama , siis hüüdma : " topp !" ei , siin sadam olema ikka palju toredam töö kui vabrik olema ! kui mina suur saama , siis ka hakkama sadam töö käima , aga mina küll ei hakkama hobusemees nagu isa olema , hakkama vintsimees , ehk kõige parem venemees . siis saama vene sõitma niipalju kui tahtma . kui vene olema täis , siis sõitma minema , sinna kaugele , laev juurde . isa ütlema , et laadima ise ei tohtima liiga sild ligi tulema , jääma ehk põhi kinni . mina olema kogu päev sadam . pärast käima meri ääres konnakarp otsima ja vesi paterdama . kui õhtu tulema , siis isa ostma mina Saia Mari viis kopikas eest sai , ja mina võima ööseks sdam jääma . hobune viima abajas taha sööma , mees hakkama ise pesema ja sööma tegema . ega tema seal sadam puu pliit alla panema , tooma aga põll kivisüsi ja kütma tema justkui sepp . Pöörak ei hakkama ise pesema ega ka sööma tegema , võtma riiul härmoonik , istuma õu kivi ja hakkama mängima . muidu olema teine küll vana k ’ rat , aga ilusti mõistma pill mängima . õhtu viima isa mina see maja pööning magama . tooma oma palitu alla ja pintsak peale . mina ei tulnud kohe uni . siin sadam olema iga asi niisuke isesugune hais , ja siis olema nina justkui kibe , et ei saama magama jääma . ikka justkui tsement või süsi või teadma mis hais . see olema isa pintsak ja palitu juures ja see olema ka sadamasild . kui isa laupäev õhtu kodu tulema , siis tooma see hais kaasa , aga seal kaduma pikapeale . kui mina hobune minema karjamaa viima , siis olema ka hobune sadamahais juures , aga kui hobune mitu päev kodu olema , siis enam see hais ei olema . Mina vaatama pööninguluuk välja , selgesti paistma meri ja laev . ja meri kohisema imelikult , päev sedasi ei kohisema . justkui teadma kust kaugelt tulema kohin ikka ligemale ja ligemale ja justkui minema kangem . aga siis jälle nagu hakkama siit kallas poolt kohin minema ja minema ikka kaugemale ja teadma kuhu kaduma . ja imelik olema : kui sedasi teraselt laev vahtima , siis justkui tulema laev ühtelugu kallas lähemale , et vaatama , et põhi kinni ei jooksma . aga kui silmi pilgutama ja uuesti vaatama , siis olema laev jälle vana kohal . see sadam elu olema ikka imelik ! teadma kust see laev tulema või kuhu tema minema . meri olema nii suur , et teine kallas ei paistma . kuidas tema küll oskama see teine kallas üles otsima , kuhu tsement viima . kui ka mina saama sinna kaugele maa tsemendilaev ! mina ei tahtma vintsimees või venemees hakkama , kui suur saama . tahtma hoopis laevamees hakkama ja sinna teine kallas ja kaugele maa sõitma . siis olema tore ! kui mina sedasi mõtlema , siis hakkama kohe süda valutama . mina tulema pööninguluuk lähedale ja hakkama alla vaatama . kaks mees tulema tee mööda ja minema sadamasild poole . tema olema veidi vintis , ja üks laulma : " üks ilus laev nüüd ehitama see pikk merereis peal . siis puri üles tõmbama ja ankur üles vinnama ... see laul olema niisuke kurb viis , aga tema see laul rohkem ei laulma , sest teine mees hakkama teine laul laulma . see olema niisuke trallilaul viima , et : " ei meremees kosima noorelt naine ... mina olema tahtma , et tema ikka see esimene laul rohkem olema laulma , aga tema minema kaugele ja mina ei kuulma enam muu kui meri kohin . mina olema veel kaua üleval ja vaatama meri ja laev . aga millal magama jääma , see ei teadma . kui ärkama , olema valge , päike olema kõrgel , mees olema töö , vagun vilistamine olema pööning selgesti kuulma . siis tulema kohe maha ja minema töömees juurde ja otsima isa üles . kui isa sild sõitma , siis isa küsima üks venemees käest luba , et kas ka mina võima vene laev juurde sõitma tulema . see olema hea venemees ja lubama . mina ronima nöör redel mööda sild vene ja istuma sinna ette nina . kui siis vene täis saama , tõukama mees tema sild minema , tõmbama puri üles , ja vene minema . Mina hoidma esiti kõvasti kinni , et maha ei kukkuma . aga ega seal olema kuhugi kukkuma , vene justkui liuguma mööda vesi , laine muudkui loksuma kaks pool . mina olema nii hea meel , et hakkama naerma ja ütlema venemees : " Küll olema hea !" tema olema hea mees ja üks ütlema : " noo !" siis küsima teine : " kuidas sina nimi olema ? kes poeg sina olema " Mina vastama nüüd ilusti , nagu vanaema õpetama . ei , see venemees olema ikka päris hea mees . see teine olema niisuke rõõmus nägu , et kui mina tema otsa vaatama , siis tema justkui naerma ühtepuhku . aga tema ei naerma keegi , tema olema kohe niisuke rõõmus nägu . muudkui hoidma aga purjenöör kinni ja sülitama vahel üle vene äär meri . kui laev juurde saama , siis võtma puri maha ja pidama kinni . siis laskma jälle laevavintskett alla , mees panema tünder haak otsa ja hüüdma niisamuti , et : " hiivama !" kui tünder üles saama , siis hüüdma ka : " topp !" see pidama kohe nii olema . kus laev olema ikka suur ! ikka pikem kui mina maja , no kõrgem küll ei olema , aga palju pikem kui mina ja Reinbergi maja kokku . ja see aurulaev , see olema nii pikk nagu mina koppel kask juurest mets juurde . isa ütlema , et see aurulaev olema raud , aga tema olema nii tegema , et põhi ei minema . kui mina vene tühi saama , siis hakkama tagasi tulema . aga nüüd enam puri ei saama , venemees ütlema , ei tuul olema vastu , et ei saama . siis tulema väike aurulaev , see olema nimi peal - " Alma ". sell " Alma " peal olema kohe see tarvis poiss , kes mina venemees kätte köis viskama . mina mees siduma siis vene köis kinni . mina vene viskama jälle köis teine vene , ja siis hakkama " Alma " minema , kaks vene taga . ega keegi , see " Alma " olema küll pisike , aga ära jaksama vedama mina kaks vene . turtsuma vahel korsten aur ja suits välja , aga ära vedama . kui sild lähedale jõudma , siis päästma mina venemees see jäme köis lahti , mis " Alma " mina vedama , hüüdma " Alma " poiss : " lappama tross !" Mina saama kohe aru , et see jäme köis olema tross . " Alma " poiss hakkama kohe tross " Alma " laev kiskuma , tross ots kukkuma küll meri , aga tema ei hoolima see miski , lappama ikka niikaua , kui kõik olema " Alma " lagi . siis laskma see venemees , kes vene mina taga olema , oma köis lahti ja hõikama ka : " hei , lappama tross !" see sadamatöö olema ikka pagan raske , pidama kõik niisuke sõna teadma . aga tore olema ka , muudkui hüüdma : " lappama tross !" kui kodu minema , siis kordama tasakesi kogu tee : " lappama tross ! lappama tross !" see olema niisuke imelik sõna . nüüd mina hakkama kodu ka sadam mängima . ait ees olema sadam , rohuplats olema meri ja kaev kohal olema laev . Mina olema venemees . sinna laev juurde sõitma vene ise , muudkui tõmbama puri üles , ja las minema . tagasi enam ei saama , tuul olema vastu , tagasi pidama " Alma " vedama . Joosep olema " Alma " poiss ja viskama mina tross kätte . kui juba sadam hakkama saama , siis mina päästma köis lahti ja hõikama Joosep : " lappama tross !" siis tema lappama . 