jõuluõhtu Pirrutule Valgel see olema siis , kui vanaisa olema alles poisike . olema neljapäev õhtu . rehetare ahi hõõguv viimane süsi , suits olema välja läinud ja uks suletud , ainult õrn vinetis heljuma veel pars all leitseauk poole . ahjurinne põlema pird , heitma ebaühtlane valgus suitsuma sein ja pars . täna ei tegema töö , sest olema neljapäev õhtu . ema ei ketrama , vanaema ei kuduma vöö ja vanaisa olema torganud poolelivoolitud puulusikas seinapragu vahele . istuma kolle ees pirrutuli ümber ja ajama vaikselt jutt . aeg-ajalt käima rehetare uks , sisse astuma mõni poiss või tüdruk naabertalu - tema tulema neljapäev õhtu veetma ja videvik pidama . nüüd kõnelema päevane sündmus ja heitma nali . viimaks hakkama noor paluma vanaisa : " jutustama mina mõni vanaviisi jutt !" vanaisa tõrkuma vastu : " ei tulema miski meel ... olema juba kõik ära jutustama ... " Tead küll ," paluma laps . " jutustama kodukäija või haldjas või näkk . jutustama nüüd !" mõningas puiklemine peale jääma vanaisa nõusse ja alustama veniv hääl jutt metshaldjas . nüüd jääma rehetare kõik vaikne , ainult pird praksumine ja kilk laul olema kuulma vanaisa jutt sekka . Laps kuulama , suu ammuli , nagu tahtma neelama iga sõna , mis tulema vanaisa suu . aeg-ajalt uuendama pird ahjurinne ... siis hakkama tantsima pikk vari sein ja nurk , just nagu liigutama ise seal keegi . nüüd peatuma vanaisa jutt ja ütlema pojapoeg : " too mina õige esik kibu kali , suu kuivama ." pojapoeg minema , kuid püüdma üks kõrv kuulama , mis vanaisa edasi rääkima . külm ja poolpime esik käima judin üle selg : kui nüüd mõni säärane tulema ! kui vanaisa see jutt lõpetama , pidama tema jutustama veel ja veel , kuni väsima . lõpuks laulma vanaema mõni vana laul ja kuulaja andma üksteise mõistatus . siis käima peremees väljas ja lausuma tagasi tulema : " täht näitama juba kesköö , pidama minema puhkama ." võõras lahkuma , teine hakkama magama heitma . pojapoeg ronima ahi vanaisa kõrvale ja küsima : " kust sina teadma nii palju jutt " " eks mina olema kuulma oma vanaisa ja isa ," seletama taat ja kohendama peaalune . " kust teadma sina vanaisa ja isa " " eks tema kuulma jälle oma isa . nii ikka põli põli . kui sina suur saama , siis jutustama jälle oma laps mina kuulma jutt ." nii pidama vanasti jutuõhtu . nüüd see enam ei pidama , nüüd olema raamat , ajaleht , raadio . aga vana muinasjutt ei olema kaduma läinud , tema olema kiri pandud ja praegune põli laps võima tema lugema raamat . külaline Leib Kord olema suur ja jõukas taluma . kari olema suur ning rammus ja salv olema nii vili täis , et talu olema ikka kahe-kolm aasta leib ees . seal talu käima palju külaline . perenaine võtma see kõik lahkesti vastu - jätkuma leib oma , jätkuma külaline . viimaks tüdima perenaine külaline . hakkama mõtlema : " küll olema hea , kui külaline ei käima , saama ise rohkem töö juures olema ja see , mis külaline ära sööma , jääma kõik järele ." minema siis tark käsi nõu küsima , kuidas külaline lahti saama . tark õpetama : " võtma aidavõti , viskama see ait uks eest kolm kord üle katus ait taha , ise hüüdma : " minema , külaline ja külaline rabi [ 1 !" küll siis külaline kaduma ." perenaine minema kodu , võtma aidavõti , viskama see kolm kord ait uks eest üle katus ait taha ja hüüdma iga kord : " minema , külaline ja külaline rabi !" see aeg peale kaduma talu kõik külaline , üks ei tulnud enam . aga nüüd olema laut enam karjaõnn ja vili ikalduma iga aasta . viimaks olema salv tühi ja nälg tulema maja , perenaine olema ise miski sööma ega pere andma . minema siis perenaine jälle tark juurde oma häda kurtma ja nõu küsima . tark ütlema : " kes külaline andma , see olema iialgi puudus , sest külaline osa olema ju ka looma . sina enam külaline ei tahtma , seepärast pidama külaline leib üks külaline ära saatma ." nüüd hakkama perenaine tark paluma , et see jälle nii tegema , et külaline tagasi tulema . enam ei pahandama tema kunagi tema üle . tark õpetama jälle : " kui nüüd kodu minema , siis võtma aidavõti , viskama see kolm kord ait tagant üle katus ait uks ette ja hüüdma iga kord : " tulema , külaline ja külaline rabi !" küll siis külaline tagasi tulema ." perenaine minema kodu ja tegema kohe tark õpetus järgi . võtma aidavõti , viskama see kolm kord ait tagant üle katus ait uks ette ja hüüdma : " tulema , külaline ja külaline rabi !" kohe hakkama külaline talu käima . ja olema perenaine jälle karjaõnn , vili kasvama põld , mõni aasta olema salv taas vili täis . olema leib oma ja jätkuma külaline . varsti olema talu veel jõukam kui enne . [ 1 ] kaapekakk 1. nälg Talu tulnud uus peremees . see olnud küll suur ja tugev mehekolakas , aga igavene laiskvorst , olema viitsima miski tegema . aelema päev otsa ahi peal või logelnud õu . see nägema nälg ja tulnud talu . esiteks vaadanud tänav , siis uidanud õu ringi , pärast läinud tare . astuma viimaks pars , heitma sinna magama , jalg rippuma pars vahelt alla . nüüd lagunema maja kõik riist , põld jääma sööt , aed langema maha ja inimene olema olnud miski suu panema . Mees hakanud nälg ära ajama - ei nälg tegema välja , põõnutama pealegi pars ja kooditama kondine jalg . viimaks kurtma mees naaber oma häda : " nälg tulema tuba ega tahtma enam kuidagi ära minema ." naaber andma mees nõu töö hakkama , siis minema nälg ära . siis mees hakkama maja hool töö , parandama riist , kohendama säng ja tegema uks uus põõn . nüüd olema nälg enam maja miski tegema olnud , läinud tuba välja ja asuma lehmalaut . ka sinna läinud peremees järele , kohendama sõim ja hakanud hool talitama . siis läinud nälg ka sealt ära ja hakanud taas luusima õu ning põld . iga poole läinud aga peremees oma töö järele . viimaks olema nälg enam mujal asu olnud , kui läinud aiamulk kükitama ja vahtima . peremees tegema ka aiamulk üles . nüüd olema nälg enam kuski asupaik olnud ja lahkuma talu . vaadanud küll veel tänav tagasi , aga siis läinud sinna kaugele , soomülgas vahele . leivajätk kaduma Vanasti elama üks vaene saunahurtsik lesknaine oma kaks laps . naine käima küla päeviti töö , toitma ise ja laps nii hästi-halvasti kui saama - paljuke see üksik lesknaine ikka jõudma ! Laps olnud alles väike , olema tema olnud asi mingi töö . seal jääma aga ema üks päev raskesti haige - kes teadma , kus ise raske töö juures ära venitama , - ja mõni päev pärast surema ära . nüüd tulema laps raske päev . mõni päev jätkuma leib , siis olema ots - paljuke see vaene lesk tagavara olema ! Laps otsima üles viimane kooruke ja sööma ära kõige väiksem raasuke , kuid kõht jääma ikka tühi . istuma siis ema säng ette ja hakkama haledasti nutma . kui tema nii juba kaua olema nutma , tulema hall vanamees tuba tema juurde ja küsima : " mis sina viga , laps , et nii haledasti nutma " " ema surema ära ja mina olema miski sööma ," kaebama laps . kõht olema tühi ." kas sina siis ema miski toidupoolis järele ei olema jääma " " ei olema , kõik olema ots ." hakkama siis otsima ja leidma kapinurk tükike leib ja üks vana anum põhi pihutäis jahu . see keetma hall vanake puder - saama suur vaagnatäis - tooma leivakõrvane , panema laps sööma ja õpetama : " iga kord , kui sööma olema , lakkuma lusikas ilusasti puhas , ja leivaraasuke , mis üle jääma , panema targu paigale , siis ei lõppema toit . aga see mina sina veel ütlema ja kõvasti keelama , et lusikas ei tohtima kunagi kauss äär koputama , siis kaduma kohe leivajätk ja lõppema viimne toiduraas ." siis minema hall vanake ära . nüüd olema laps hea põli - puder ei lõppema kauss ega leib kapp . ainuke mure olema , - järelejäänud raasuke hool ära korjama ja alles hoidma , sest tema see uus leib iga kord tulema . üks hommik , kui laps juba kõht täis olema , ütlema noorem : " mina õige koputama lusikas kauss äär ." " ära koputama !" keelama vanem . " siis kaduma leivajätk ära ." sedaviisi siis jääma . teine hommik hakkama noorem jälle ütlema , et tema koputama aga kauss äär . vanem õde ei jõudma veel keelama , kui noorem looma kolm kord lusikas kauss äär . esiteks ei olnud muu miski , aga kui kauss tühi saama , ei tulnud enam uus puder ase ja leivaraasuke ei kasvama uus leivatükk . nüüd istuma laps jälle ema säng ette ja hakkama nutma , et hall vanamees tagasi tulema ja tema leib uuesti jätkama , aga hall vanake ei tulnud tagasi . Mees Pärisõnn Kord elama naabrus kaks mees . mõlema olema ühesuurune talu , aga üks olema rikas , teine vaene . rikas tegema töö parajasti , kõik õnnestuma tema käsi ; vaene algama enne päikesetõus ja lõpetama hilja õhtu , kuid miski ei läinud tema kord . mis tema õhtu naaber ette jõudma , see tegema naaber järgmine päev kerge vaev tasa . naaber olema alati salv vili täis , vaene pidama aga lisa tooma magasiait . üks õhtu mõtlema vaene mees : " katsuma õige ka öösiti töö tegema , ehk jõudma sedaviisi naaber järele ." rakendama uuesti härg ader ette ja minema taas väli kündma . jõudma vagu naaber põld ja märkama , et ka seal keegi kündma . " kas sina nägema ," arutama mees , " ka naaber öösi väljas . see see rikkus tulema ." pidama härg kinni ja minema naaber vaatama . ei olema naaber ise , hall vanamees olema , kes kündma paar hall härg . " kes sina olema " küsima mees poolkohkunult . " hea vaim või paha vaim " " ei olema kumbki ," vastama hall vanamees , " olema naaber õnn ." " imelik küll ," kurvastama mees , " naaber põld töötama tema õnn , mina ei olema õnn ." " sina ei tundma oma õnn ," õpetama nüüd võõras . " minema homme õhtu koppel suur kask alla , seal nägema oma pärisõnn ." järgmine õhtu minema vaene naaber koppel suur kask alla ja jääma ootama oma õnn . kesköö paiku nägema tema kask latv hall mehike , kes ümber suruma sääsk . hall mehike mõõtma ja kaaluma tema miski käsi . Mees vaatama võõras tegevus tükk aeg pealt , kuni see kask latv kaduma . siis hakkama kodu poole sammuma ega mõistma miski arvama . viimaks mõistma : naaber õnn olema põllutöö , tema õnn olema kauplemine - mis see mõõtmine ja kaalumine muu tähendama . kohe andma mees talu käest ja asutama pood . kuidas hakkama nüüd kõik hästi minema ! Mees ei võima arvama , et tema nii osav olema kauplema . rikkus kasvama silmnähtavalt , ei olnud vaja enne päikesetõus tõusma ega pärast loojaminek töö tegema , kõik saama hakkama parajasti töötama . see tulema kõik see , et mees olema leidma oma pärisõnn . Mees jääma osav kaupmees surm ja tema suguvõsa olema mitu põli hea ning jõukas kaupmees . võõras Kuld Kord hukkuma Nõva rand suur torm võõramaa laev . looma laev päris pilbas , mees katsuma lauatükk uju rand pääsema . see laev uhtuma laine rand üks suur tünn , mis olema äär kuld täis . enne veel , kui merehädaline jõudma rand , leidma see vaat Päraküla vanamees . minema kohe kodu , rakendama oma tõmmu härg vanker ette ja sõitma kullatünn ära tooma . laevamees nägema küll meri , et kullavaat rand ja vanamees vinnama see vanker , kuid ei saama miski parata . pidama siis meel tõmmu härg ja must koer , et tema järgi otsima pärast mees üles . jõudma mees viimaks suur vaev rand ja hakkama otsima kullaviija . Päraküla vanamees õu nägema kaks tõmmu härg ja must koer . minema siis sisse ja hakkama kuld tagasi nõudma . vanamees olema jõudma kullatünn ära peitma aitama ja salgama kõik maha . tema olema rand käima ega see kuld nägema - mis kuld tema nõudma ? tegema aga , et minema saama ! siis vihastuma võõras mees ja ütlema : " kui mina ei saama kuld tagasi , siis ei pidama ka sina see tarvitama võima ." keerama kannapealt ümber ja lahkuma talu . teine päev minema mees aitama kullatünn vaatama - kogu ait must uss täis , et kubisema , ei olema kuhugi jalg astuma . Mees kartma uss materdama hakkama , püüdma tema välja ajama - ei mõte , ait nurk tulema uus juurde ühtepuhku . tahtma kuld võtma - kuld uss täis . kõik ajama kael püsti ja nõudma sööma . paar päev pidama mees uss sõda , siis saama aru , et see see meremees ähvardus tähendama . isegi elutuba tulema uss täis . nüüd rakendama mees jälle tõmmu härg vanker ette ja viis kullatünn ait ära , viima küla taha liivaauk ja matma sinna . kuid uss ei kaduma elumaja . siis kaevama mees kullatünn liiv seest välja ja uputama järv põhi , kuid uss ei saama ikkagi lahti . ainult nii palju saama , et uss kaduma tuba ja ait ning minema ahi alla . seal olema väike auk , kust tema sees käima sööma . iga õhtu pidama mees auk ette kummarduma ja uss sööma kutsuma . kolle ees olema piimakauss , kus tema kordamööda käima piim lakkuma . see söötmine ei tohtima mees jätma . kui tema mõni päev vahe pidama , siis minema ise kohe üle keha paiste ja kari hakkama kahanema . nüüd olema see mees juba ammu surema . kas aga see uss veel ahi alt tuba käima , see jutustaja ei teadma . vanaema Jutt Laurits Laps , hoidma Laurits ! Laurits , see olema tulehaldjas . vanem inimene mäletama ja teadma , et Laurits käima kolm punane koer . tema ise olema tulekarv riie , tulekarv silm , tulekarv habe ja juus . enamasti nägema tema sügiseti , lauritsapäev ümber . siis tema käima ringi , vaatama ahjutuli , hoidma katusealusetuli ja kaitsma kahjutuli , et tige leek ei pääsema valla ega tegema inimene halb . hoidma , laps , Laurits , suur , olema tema sõber ! muidu käskima mõni koer katel alla minema , ja - teadma isegi , et tulema siis põlema ei minema . siis ei saama muidu , kui pidama võtma kolm peotäis ahterukis ja panema katel alla põlema , - siis minema koer ära . lapsuke , lapsuke , ära ütlema üks halb sõna , ära tegema halb tegu ! see kurvastama Laurits , tema silm minema märg , pisar hakkama langema . suveõhtuti võima nägema põõsas all Laurits pisar - pime tema hiilgama - mis tema sinna nutma halb laps pärast , kes tuli ei mõistma ümber käima . Laurits koer , see olema kärme käima ja peremees teatama , kui kuski tuli halvasti ümber käima . sinna tema tegema tulease , ei jätma muu järele kui must muld . nii tema karistama . Kord peksma mees ja naine rehi . see olema mõni päev enne lauritsapäev . varakult olema mees ja naine töö . esimene kukelaul ajal olema rehi juba välja aetud . tahtma parajasti peksma hakkama , kui punane mees tulema rehi värav ja ütlema : " jõud !" - " jõud tarvis !" võtma naine tervis vastu ja lisama juurde : " eks tooma oma jõud ka ." siis minema punane mees rehealune keskele , lade peale ja hüüdma koer : " tulema , koerake , hüppama , koerake , üheskoos töö tegema - mina olema vaja vahe tegema !" tegema siis tuli kuiv lade sisse , rehi minema vuhinal põlema . koer kargama üks poolt teine poole , kaitsma sein , valvama vahe . veidi aeg pärast olema töö tegema , tulema kustuma . siis jooksma koer välja , see järel minema ka tulekarv mees . Mees ja naine nägema , et rehi tuli peksma : õlg olema alles , agan alles ja pahmahunnik paistma puhas tera - tuli ei olnud miski rikkuma . aituma tulehaldjas Laurits ! Mees ja naine saama koit hea uni magama . teine rehekord - see olema just lauritsapäev - tahtma mees ja naine jälle tuli rehi peksma , nagu tema viimati nägema . ajama rehi välja , tegema tuli lade keskele , kuid tuli ei kuulama enam sõna . küll hüüdma : " Laurits , Laurits , tulema abi !" Laurits ei tulnud , tulema kargama lagi , sealt lakk ja katus - kõik põlema maa maha . see tulema kõik see , et tema lauritsapäev rehi peksma ja tuli halvasti ümber käima . aga Laurits minema mets , nutma põõsas alla mitu tuline silmapisar , mis iga suvi hiilgama jaaniuss ja kõik meel tuletama , et lauritsapäev ei tohtima tuli puudutama , kui Laurits ise juures ei olema . kaev Saadu Õnn Ahavere mägi all talu õu olema sügav kaev . Kord hakkama peremees kaev sügavus mõõtma . võtma pikk latt ja laskma see kaev - ei latt ulatuma põhi . võtma siis pikk köis , siduma see latt otsa ja laskma uuesti kaev - nüüd ulatuma küll põhi . hakkama aga mees latt välja tõmbama , tõusma kaev põhi suur kohin , vesi keema ja vulisema . ja latt olema nii raske , et kuidagi ei jaksama tema kaev välja tõmbama . kutsuma peremees sulane abi . tõmbama siis kahekesi , tõmbama - tulema ... juba latt veepind . nüüd nägema mees , et latt otsas rippuma poisike , üsna väike , aga nii raske , et andma kahekesi tõstma . Mees kohkuma esiteks , tahtma latt kaev tagasi laskma , aga poisike hakkama härdasti paluma , et ära laskma tema kaev tagasi , vaid päästma ära . küllap tema mees vaev tasuma . Mees tõmbama poiss kaev välja , kohe vaikima kaevus vesi sulin ja kohin . poiss võtma põu raudsahk , andma see peremees ja ütlema : " panema see sahapuu otsa ja minema kündma !" siis võtma kirves , andma see sulane ja lausuma : see hakkama puutöö tegema !" Mees vaatama saama asi ega panema tähele , kui poisike kaev juurest kaduma . teine päev panema peremees saama saharaud sahapuu otsa ja hakkama kündma . töö minema nii kergesti , et lust nägema , ei olema hobune vaev ega mees raske . ja muld tegema see saharaud nii kobe , et seeme hakkama kohe idanema . sügis saama mees põld nii hea saama , nagu veel kunagi olema saama : salv olema kuhi täis . nii õnnestuma mees nüüd iga aasta viljasaak ; mõni aasta saama tema ka jõukas mees . Sulane hakkama oma kirves puutöö tegema . mis töö aga käsi külge panema , see kord minema . võtma ise sulane lahti ja hakkama omaette elama . ehitama ise maja ja saama jõukas mees . ei teadma kelleg nii hea tööõnn olema kui tema . pikapeale saama Ärin mõisahärra asi teadma . kuri härra olema kade meel teine õnn , kutsuma mees mõis ja võtma see kaev saama asi ära . siis laskma oma põld kündma see saharaud ja andma õnnekirves oma puusepp kätte , et tema töö tegema . aga saharaud ei tegema härra põld kobe ega õnnistama tema viljasaak . mõisapõld ikalduma vili täiesti ja sügis jääma salv tühi . õnnekirves ei olnud mõis puusepp miski peale hakkama . mis tema see kirves tegema hakkama , see raisku minema . nüüd vihastama härra , laskma mees mõis tooma ja panema tema kelder kinni - miks asi tema käes õnn ei olema ! aga öösi tulema see kaevupoisike - seesama , kes see asi andma , - päästma mees kelder , tooma tagasi saharaud ja kirves . sama öö jääma härra haige ega julgema enam see asi tahtma . Mees elama õnnelikult ja jõukalt kuni surm . aga kuhu see saharaud ja see kirves pärast saama , see ei teadma keegi . näkineid Mees üks mees olema kaks poeg . vanem olema tark ja terane , hakkaja iga töö peale . noorem olema suurem asi , tema käsi ei hakanud kuhugi töö külge , lonkima niisama mets ja meri ääres ringi ja puhuma pill . isa panema tema kari , kuid karjahoidja tema ei saama , laskma loom vili ja mujale paha peale . siis panema isa tema siga hoidma , kuid siin olema poiss asi . siga käima omapead , poiss aga logelema . viimaks kihutama isa laisk poiss maja välja . nüüd olema mees kibe päev . olema enam peavari ega paluke suu panema . luusima mõni päev meri ääres , siis hüppama meri . seal tulema aga näkineid , võtma poiss oma õlg ja viima meri läbi tühi saar . nii olema poiss päästma . siis ütlema näkineid : " lubama nüüd mina miski see eest , et sina päästma ." poiss vastama : " mina olema miski lubama ." - " lubama iseenese , tulema mina mees ." poiss ei mõistma see peale miski vastama , mõtelnud : " kuidas sina ikka näkk naine võtma ... Palu siis kolm päev mõtlemine aeg . Näkk olema see nõus ja kaduma . poiss olema nüüd üksi tühi saar , kõht tühi , riie märg , peavari ei kuski . paar päev panema sedaviisi vastu , siis hakkama kahetsema , et näkk pakkumine vastu ei võtma . kolmas päev olema näkineid jälle seal ja küsima kohe : " kas olema järele mõtelnud , kas võtma " poiss olema nüüd kohe nõus . ja siis moonduma äkki kõik ümber . tühi saar asemel olema tore loss , nii tore loss , missugune poiss olema uni nägema . tore tool ja sohva , põrand nii libe , et ei oskama seal käima . üks ümmargune laud olema , seal olema peal kallis söök ja jook . teenija seadma kaks ilus tool laud äärde , kuhu poiss oma pruut istuma . muu rahvas istuma ka laud äärde , see olema aga see alam . nii pidama poiss ja näkineid pulmapidu . siis hakkama elu minema rõõmsasti . poiss olema miski tegema , võima päev ots mängima oma pill . pikapeale märkama poiss , et naine käima iga neljapäev kodunt ära . ei tegema esiteks see välja , aga pärast hakkama küsima , kus tema käima . naine ei ütelnud ühtigi , kus tema käima , seletama aga , et tema pidama iga neljapäev ära käima . " ära sina kunagi vaatama , kuhu mina minema ," ütlema tema mees , " siis pidama siit lahkuma ja mina pidama igavesti leinama ." poiss ei tegema esiteks asi välja ega püüdma ka vaatama , kuhu naine minema . pikapeale aga tulema kõiksugu mõte : kus tema käima , mis tema tegema ... minema teadma , kes sõbrustama ? sinna uks taha tema minema , teenijatüdruk võtma kaasa ... kogu päev olema ära lukk uks taga . nüüd tulema mees kange tahtmine nägema , kus naine käima ja mis tema tegema . laskma oherdi sein sisse auk ja hakkama vaatama , kui naine jälle üks neljapäev uks taha kaduma . ega seal olema miski - keset tuba olema kuldvann , seal teenija pesema tema naine , muu miski . " imema küll ," mõtlema mees ," miks tema mina see vaatama keelama ." õhtu tulema naine tagasi , leinariie selg , kurb ja tusane . " mis sina nüüd tegema , miks sina ei pidama mina keelduma ? nüüd pidama siit lahkuma ja mina pidama igavesti leinama . hakkama kohe minema !" küll paluma mees , et öö lubama veel siin olema , kuid naine ei lubama . ja jälle moonduma kõik endine tagasi - uhke loss kaduma , poiss seisma tühi saar , vana karjaseriie selg . taas võtma näkineid tema õlg ja viima tema tagasi sinna , kust tema tema tooma , siis kaduma . poiss ei uskuma esiti oma silm , istuma kaua meri kallas , viimaks hakkama kodu poole minema . kodu leidma kõik teisiti , uus hoone ja teistsugune kõik muu . Talu elama hoopis võõras rahvas . Mees küsima oma isa ja ema järele - keegi ei teadma miski , olema tema miski kuulma . viimaks otsima vana kirikuraamat ja leidma , et sellenimeline inimene olema juba enam kui kolmsada aasta eest surema . kui poiss see kuulma , surema tema kohe ja pudenema tolm . kuidas Sulane Näkk Saladus teadma Sai Kord saatma peremees sulane jõgi äärde kala püüdma . Sulane püüdma , kuni jääma hilja peale , pime tulema käsi ja vihm hakkama sadama . Mees olema mujale vihmavari minema , kui ronima kummulikeeratud paat alla , mis olema sealsamas jõgi kallas . veidi aeg pärast tulema jõgi kolm näkk , ei pannud mees tähele , asuma paat lähedale jutt ajama . üks ütlema : " mina teadma miski ." teine ütlema : " mina ka teadma miski ." kolmas ütlema , et tema teadma miski . Mees jääma kikikõrvu kuulatama , mis see näkk siis teadma . ja siis hakkama esimene jutustama : " siit suur tee äärest pool verst eemal olema talu , seal õuevärav vahel maa sees rahakas , ainult väike nukk ulatuma välja . keegi ei teadma , et see olema rahakas , kõik arvama , et olema kivi . see kast olema hõlpus käsi saama , kui minema südaöös ja veidi kaevama ." teine jutustama : " sina teadma küll , et siit mõni hea verst allapoole ehitama jõgi veskitamm . see olema ehitama mitu aasta , tuhat olema ära kulutama , aga tamm ei saama ega saama valmis : mis päev tegema , see öösi lõhkuma . asi saatma aga hõlpsasti hakkama , kui keegi taipama tamm kohale mõlema pool kallas äärde risti vesi panema ." kolmas kõnelema : " mina teadma , et kuningatütar silm olema haige , juba kaua aeg . kõige targem tohter olema silm arstima , kõik rohi ära proovima - miski ei aitama . aga silm saama kohe terve , kui see maarjajäävesi pesema ." Sulane pidama kõik hästi meel , ja kui näkk ära minema , tulema paat alt välja ja minema kodu . järgmine öö minema rahakast ära tooma . olema värav vahel rahakast nukk nägema nagu kivikühm . kaevama siis rahakast välja ja tooma kodu . nüüd olema sulane rikas mees , raha enam kui seitse mõisasaks kokku . peremees nägema ka , et sulane palju raha , ja hakkama pärima : " kust sina saama " Sulane ei tegema asi saladus , vaid jutustama ära , kuidas tema paat all lamama näkk jutt pealt kuulama . peremees tulema ka kange rahahimu . minema teine õhtu ise jõgi äärde paat alla ja jääma kuulatama . varsti tulema näkk . esimene ütlema : " kas teadma , et rahakast enam ei olema värav vahel maa sees . keegi olema mina jutt pealt kuulama ja rahakast ära tooma . vaatama , ehk olema nüüd jälle kuulatama ." hakkama otsima ja leidma peremees paat alt . kohe võtma peremees kinni ja tuuseldama tema vaeseomaks . Sulane aga minema mölder juurde , kes veskitamm ehitama , ja pakkuma ise ehitajameister . mölder ei olnud muidu nõus võtma , kui panema mees käsiraha sisse , sest nii palju olema käima ehitama , aga üks olema see hakkama saama . Sulane siis maksma ka summa sisse - raha tema ju olema - palkama töömees ja hakkama ehitama . enne aga panema mõlema pool kallas äärde risti vesi , nagu näkk olema õpetama . nüüd minema ehitus jõudsasti : mis tükk paigale panema , see sinna ka jääma , keegi ei lahutama ära . kui tamm valmis olema , saama sulane jälle mitu tuhat rubla . nüüd ostma tema ise uhke riie ja minema kuningalinn . kui mees kuningas ette laskma , lubama tema kohe kuningatütar silm terve tegema . kuningas ütlema : " üks ei olema veel mõistma mina tütar silm terve tegema ; kui sina tegema , olema kõige targem ja saama mina tütar ise naine ." Sulane pesema kuningatütar silm maarjajäävesi ja kohe saama silm terve , nagu olema haige olema . nüüd olema kuningaloss rõõm suur . kohe pidama tore pulm . kui vana kuningas surema , saama sulane tema järel kuningas . Näkk Sulane Kord elama Pikkjärv kallas talumees , kes üks kevad ei saama ise kuidagi sulane . viivitama esiteks kauplemine , ootama ikka , et pärast saama ehk odavamini , kuid jüripäev jõudma käsi ja mees olema ikkagi sulane . " nüüd olema lugu lahti ," mõtlema mees , " jääma viimati päris ilma sulane - kes saatma siis mõis või kes tegema kodune töö " seal tulema aga jüripäev hommik talu noor tugev mees ja pakkuma ise sulane . peremees olema kohe nõus võtma , küsima aga enne , palju tema palk tahtma . võõras mees ütlema : " kui aasta täis teenima , siis andma mina vikat , mis olema kadakane lüsi , kadakas löepulk ja mis olema otsa pandud kadakavits ja kinnitama kadakas kiil . see olema mina aastapalk , muu palk mina ei tahtma ." peremees mõtlema : " nali heitma vist võõras mees , ega see siis mõni palk olema . aga eks mina andma tema see vikat ja palk ka , mis tema väärt olema ." jääma siis võõras mees talu ja hakkama sulane . olema nii hea töömees , missugune talu veel olema olnud . Tead kõik asi ette ära ja tegema kõik ilma käskima . kui aasta täis saama , küsima sulane oma palk käsi . peremees ütlema : " mina andma sina täis sulasepalk ja soovima vikat pealekauba . Sulane aga ei tahtma muu kui kadakane lüsi vikat , nagu kaup olema . Sai see käsi , ütlema peremees : " tulema nüüd mina järv äärde ja vaatama , mis mina tegema ." minema siis koos järv kallas ; peremees hakkama aimama , et siin ei olema tegemine pärissulane . järv äärde jõudma , hüppama sulane kohe vesi ja kaduma . siis hakkama järv vesi lainetama ja mässama , ehk küll tuuleraas ei olnud kuski . veidi aeg pärast tulema võõras mees järv välja - nüüd jääma järv jälle vaikne - ja ütlema peremees : " mina olema Pikkjärv näkk , elama siin kogu aeg üksi ja olema siin järv peremees . minev aasta tulema siia Suurjärv näkk ja mina ei saama tema muidu võit , kui pidama tema vastu minema vikat , mis olema kadakane lüsi , kadakas löepulk , vits ja kiil . see aga ise ei saama tegema . teenima see sina juures ja see tema välja ajama . nüüd olema jälle järv peremees . olema mees aitama . tulema mõnikord järv kala ." see ütlema kaduma näkk ja mees ei nägema tema pärast kunagi enam . aga kalaõnn olema tema alati . puuvaras ja Metshaldjas Elas kord mees , kes armastama mets käima puuvargil . üks jõululaupäev õhtu , kui teine sõitma kirik , rakendama mees hobune ette ja sõitma jälle mets . ise mõtlema : " kõik inimene sõitma kirik , vana metsavaht muidugi ka , keegi ei olema nägema , võima kodu tooma missugune koorem puu ." jõudma mees teine nägema mets , laduma peale suur koorem puunott ja hakkama minema kodu poole . siis minema ilm äkki pime ja just nagu tihe udupilv tulema mees ja hobune ümber . Mees vaatama , vaatama - udu sees kõndima maailmatu pikk hall vanamees , asuma hobune kõrvale , haarama see suu kõrvalt kinni ja hakkama talutama . Mees lööma esiteks kartma : ei teadma , kes see võima olema ; siis aga tegema süda kõva : " mis tema mina ikka tegema !" minema siis tükk maa sedaviisi edasi , mees koorem kõrval , võõras hobune suu kõrval , kõik ümber tihe udupilv . Kord märkama mees , et hobune olema valge vahk . " imelik küll ," arvama mees , " koorem ei olema raske ja tee olema hea , kuidas tema hobune vahk võtma " lükkama siis mõni nott maha , koorem minema esiteks nagu kergem , kuid varsti olema veel raskem kui enne . jõudma kodu lähemale , mees lükkama veel mõni pakkuma maha , et eks pärast too ära . nüüd aga nägema , et ei olema kodutee , olema hoopis võõras tee . ja udu olema veel tihedam , nii et hobusetalutaja võima vaevalt nägema . siis minema tee jälle aegamööda tuttavamaks , kuid koorem olema hobune nii raske , et hobune lõõtsutama ees . Mees lükkama veel mõni nott maha . jälle minema tee võõramaks , ümbrus võõramaks ja hall vanamees paistma hobune kõrval nagu udusammas . " küll olema imelik ," mõtlema mees , " kuidas see udu täna petma : olema juba kodu lähedal , seal minema aga kõik jälle võõras ." sõitma edasi , hobune jõud olema juba lõppema . seal paistma aga jälle läbi udu koduvärav , kuid hobune olema peaaegu maha langema . Mees lükkama maha viimane puu . " olema ," mõtlema endamisi , " eks pärast too ära ." vaevalt olema mees viimane puu maha lükanud , kui kaduma koduvärav , hall vanamees ja udu . Mees leidma , et olema sõitma järv äärde , kuus verst kodunt , hobune olema põli saadik vesi . aga olema mees see viimane puu maha lükanud , kui tema olema värav puu sisse sõitma , siis olema uppuma ; nüüd olema ainult hobune põli vesi . ei läinud mees enam kunagi vargile . Metshaldjas karistama Noormees iga mets olema ikka oma metshaldjas ehk metsavana , kes see üle olema ja kes see valitsema . kõik puu , lill ja rohi olema tema ; kõik loom , lind ja putukas seisma tema voli all . kes kuidagi metsaseadus rikkuma , see karistama tema armutult . Kord kõndima keegi noormees mets , püss selg . seal nägema tema kuuselatv ilus lind , kes rõõmsasti laulma . ulakas noormees hüüdma : " maha , sina muidukisendaja !" panema püss pale ja laskma . pauk käima ja lind kukkuma surnult maha . kui püssirohusuits lahkuma , nägema noormees , et põõsas tagant astuma välja imelik vanamees . see olema kasetoht kübar pea , kuusekorp moodi kuub ja püks , hall habe nagu kuusesammal . " mis kuri see väike laululind sina tegema , et sina tema maha laskma " küsima vanamees kurjalt . Noormees minema punane , hakkama kogelema ega saama sõna suu . " näitama mina oma püss !" ütlema vanamees taas . nüüd puudutama vanamees käsi püss ja lausuma : " et sina laululind olema maha laskma , siis olema see sina trahv ." andma siis püss noormees tagasi ja kaduma ise põõsas taha . Noormees hea meel , et ilma karistus metsavana käest pääsema , võtma püss ja hakkama kodu poole minema . koduväli ääres tahtma veel niisama paugutama . panema jälle püss pale ja laskma . kui pauk käima , olema kõik koht paks suits täis , nii et noormees miski ei nägema . kui suits lahkuma ei nägema noormees ikkagi . see olema mets vana karistus , et noormees oma püssipauk pime jääma . ussikuningas Kord tahtma mees nägema ussikuningas . tema olema targalt kuulma , et kes ussikuningas kroon kätte saama , see saama kõige õnnelikum ning targem inimene maailm . ussikuningas tulema välja ainult siis , kui olema uss püha või kui teine uss liiga tegema . et mees ei teadma , millal olema uss püha , seepärast minema tema üks päev mets ja hakkama uss tapma . tahtma sedaviisi ussikuningas välja meelitama . luusima mets kogu päev , otsima põõsas alt uss ja tapma tema , nii et käsi väsima . ussikuningas ei tulnud ikkagi välja . pahaselt minema mees kodu . öösi näitama tema uni , et minema homme mets sama kohta , kus tema eile kõige rohkem uss tapma , siis saama ussikuningas nägema . aga keegi ei tohtima sõna kõnelema . vara hommik tõusma mees ja hakkama sõna lausuma mets minema . naine sõtkuma parajasti leib ja tema näima mees olek imelik . tema tegema tainane käsi mees ristimärk ja lausuma : " Issa ristike olema sina juures !" kui mees mets jõudma , sinna koht , kus tema eile olema kõige rohkem uss tapma , hakkama iga kaar uss kokku tulema . tema kogunema mees ümber nii palju , et mees muu ei nägema kui uss pea ja liikuv keel . viimane tulema ussikuningas . see olema suurem kui üks teine uss ja see olema pea tulipunane kroon . Mees olema nii hirm , et ei saama paigas ära . ussikuningas kroon võtmine ei olnud mõtlema . seal käima korraga hele vile . nüüd kogunema kõik uss üks hunnik , mis saama nii suur nagu heinakuhi . Kord viskama ülevalt uss ette mehesuurune tammepakk . kohe tulema uss kuhi ja närima see lühike aeg tolm . siis kaduma kõik mets . üks hääl aga ütlema ülevalt : " täna õnn , et naine sina hommik ristimärk järele tegema , muidu olema sina sama tegema mis tammepakk . üle ristimärk uss kuri ei tegema ." sest aeg saadik ei ihaldama mees enam ussikuningas kroon ega tapma asjatult uss . uss Helmesteks mina vanaema kõnelema alati , et pühapäev ei tohtima mets mari käima . ka mets tahtma pühapäev pidama . ja kui keegi minema pühapäev mari , siis metshaldjas eksitama see ära või karistama kuidagi muu viis . kui vanaema noor olnud , siis elama siinsamas naaberküla tüdruk , kes armastama pühapäeviti mets mari käima . teine hoiatama küll , et käima , käima , seni kui metshaldjas tulema , aga tüdruk olema hoiatus hoolima . ja toredus armastama too tüdruk , ehtinu oma käis litter , pea kandma värviline lint ja rind suur sõlg . siis hakanud ilus helmes tahtma . mõtelnu : " korjama palju mari , müüma ära mõis ja linn , siis saama helmes ." üks pühapäev minema tüdruk jälle mets , suur korv käsivars . ise mõtlema : " kui nüüd veel paar pühapäev käima mets ja hea saak olema , siis saan kokku helmes hind . minema siis sinna , kus tema hea marjakoht teadupärast olema , kuid ei leidma miski . ja mets olema koguni imelik , isesugune rohi ja põõsas iga pool , mis tema enne olema nägema . ja just nagu teine inimene olema ka mets , kord vilksatama põõsas vahelt hele pihik , kord nagu hõikama tema keegi . minema edasi , aga mari ei leidma kustki . viimaks jõudma Uvanõmm , kus tema teadma pidama kasvama ainult kanarbik ; nüüd olema siin säärane hea marjamaa , missugune tema veel olema nägema . kohe hakkama tüdruk hool mari noppima . saama vaevalt paar kord pihk võtma , kui hall vanamees tulema põõsas tagama välja ja küsima : " mis sina tegema siin " - " mari korjama ," vastama tüdruk . " mis sina mari tegema " pärima vanamees edasi . " müüma ära ja ostma helmes ," seletama ehmuma tüdruk . " maksma sina see pärast vaev nägema ," lausuma hall vanake . " mina kinkima sina helmes ." võtma tasku ilus helmes riputama tüdruk kael . ise kaduma niisama äkki nagu tulema . tüdruk hea meel , et nii kergesti ilus helmes saama , jätma kohe marjakorjamine ja hakkama keksima kodu poole minema . kodu hakkama peegel helmes vaatama - ei olema helmes , uss olema kael ümber . ja teine leidma , et korv ei olema mari , vaid kiviprügi . vaat see olema kõik seepärast , et käima pühapäev mari ja ajama toredus taga . kuidas Mees Ussikoobas Õnn Leid Kihala mõis elama vanasti kuri härra . see peksma kord oma kokk , kihutama tema siit mõis välja ja ütlema : " minema mets !" kokk olema üksik inimene , tema olema küla keegi tuttav ega omane , nii ei olema tema mujale minema kui mets . luusima siis mees mõni päev mets , toitma ise metsamari ja muretsema , kuhu küll tali minema , sest aeg olema sügisene . seal nägema mees üks päev suur kivi , mis alla viima suur auk . Mees arvama , et siit leidma tema tali peavari , ja astuma august alla . kui tema alla jõudma , kohkuma hirmsasti , sest olema sattuma ussikoobas . see olema suur koobas , uss täis . üks sein ääres veidi kõrgem koht olema suur uss , punane kroon pea , see olema ussikuningas . teine uss roomama põrand edasi-tagasi ega tegema mees vähim häda . Mees tahtma ümber pöörama ja august välja minema , kuid ussikuningas ei lubama . " olema kord siia tulnud , siis pidama ka kogu tali mina juures elama ." nüüd andma ussikuningas märk ja kõik uss tulema üksteise järel valge kivi noolima , mis olema sealsamas koobas keskel . kes see kivi kord nool , see jääma unine , roomama laisalt koobas sein äärde , tõmbama ise kera ja uinuma . nii käima kõik uss kivi noolima ja uinuma siis kohe . viimaks ütlema ussikuningas mees : " noolima ka kivi !" Mees minema kivi juurde , tõmbama kord keel üle kivi ja tundma kohe imelik rammestus kogu keha . minema kivi juurest eemale ja uinuma sinnasamasse . kui mees jälle ärkama , olema koobas uss tühi , ainult kuningas olema endine koht . " nüüd võima jälle minema ," andma ussikuningas luba . Mees tulema auk välja ja nägema , et kevad olema käsi . tema olema kogu tali magama ühes uss koobas . siis , kui tema koobas minema , olema puu raagus , lill närtsima ja rohi koltuma . nüüd olema puu leht , lill õitsema ja lind laulma . mis aga kõige imelikum - mees mõistma nüüd lind keel , saama aru kõik , mis lind laulma ja isekeskis kõnelema . parajasti ajama kuusk otsas kaks ronk jutt . üks ütlema : " siit seitse päev tee ida poole olema suur linn . see linn olema suur veehäda , kõik kaev ja allikas olema kuiv . see häda olema kerge lahti saama , kui keegi minema linn taha , lükkama paigas ära suur hall kivi ja kaevama see kiviase veidi , sest kõik linn veesoon olema see kivi all kinni ." teine ronk ütlema : " kuningaloss olema suur mure , sest kuningatütar olema kaotama kallis imesõrmus . see imesõrmus olema aga kerge leidma , kui minema kuningas aed ja otsima suur õunapuu alt ." Mees kuulama ronk jutt hool ja arutama : " see tulema mina õnn . mina tahtma linn vesi andma ja kuningatütar sõrmus üles otsima ." seadma siis kohe samm linn poole , kus pidama olema suur veehäda . jõudma seitsmes päev sinna , minema linnahärra juurde ja lubama linn vesi andma . linnahärra ei uskuma , ütlema : " siin olema käima kõige targem kaevumeister , olema suutma linn vesi andma , kuidas sina see tegema , lihtmehike ? aga võima ju katsuma . kui andma linn vesi , saama palju raha , sest linn olema surema janu ." nüüd võtma mees labidas , minema linn taha , nihutama hall kivi paik ja kaevama kiviase veidi . kohe pääsema sinna kivi alla kinnipandud veesoon lahti , kõik kaev tulema puhas vesi täis ja allikas hakkama jooksma selge vesi . linnarahvas olema väga rõõmus , andma mees nii palju kuld , et see saama kohe rikas mees . siis ostma mees ise uhke riie ja minema kuningalinn . Palu kuningas ette ja lubama üles otsima kallis imesõrmus . kuningas ei uskuma , et mees sõrmus üles leidma , sest kõige targem otsija olema leidma . lubama siiski mees katsuma oma õnn . Mees minema kuningas rohuaed , siblima veidi suur õunapuu all ja leidma üles kallis sõrmus . kuningas tänama mees ja andma tema palju raha . nüüd olema mees hea elu . tema olema enam vaja kokakoht otsima , sest olema ise rikkam kui tema endine härra . Jutt Mees , kes Tead Ussisõnu mina vanaisa kõnelema , et kui tema poisike olnud , siis elama Leeli saun vana Märt , kes osanud lind ja loom keel ning mõistma ussisõna . kust tema see kõik olema õppima , see ei teadma keegi . aga uss tema ei kartma ja võima oma sõna abil uss tegema , mis tahtma . mina vanaisa ise olema ükskord nägema , kui Leeli Märt seisma võsastik ääres ja kutsuma uss , vilistama veidi ja pomisema sõna . siis tulnud kohe uss , säärane paras , ja jääma vana Märt ette paigale . Märt pannud tema ise ümber kael , siis põu , uss olema mees miski tegema . pärast saatma uss jälle mets tagasi . aga see olema keegi nägema , et Märt olema kunagi mõni uss tapma või see muidu halb tegema . Kord olema mõis vaimuvägi [ 1 ] Karjasoo lähedal hein . olema palav päev , uss olema palju liikvel . üks tige loom tulema põõsas ja nõelama Pärtel vaimutüdruk jalg . jalg paistetama üles , suur vaev komberdama tüdruk kodu . nüüd ei osatud muu tegema , kui saatma vana Leeli Märt järele . Märt tulema ja küsima : " kas sina mäletama see põõsas , kust uss välja tulema " " mäletama küll , miks mina ei mäletama ," ütlema vaimutüdruk . " suur sarapuupõõsas teekäänak kohal . seal , kus minev aasta Reiu Mihkel vikat luiskama sõrm veristama ." " siis minema mets ," arvama vana Märt . minema mets . tüdruk leidma ka kohe põõsas üles ja näitama : " siinsamas nõelama ." " hea küll ," ütlema Märt , " sirutama nüüd jalg välja !" tüdruk panema silm kinni ja sirutama jala välja . vana Märt hüüdma kolm kord : " tulema siia ! tulema siia ! tulema siia !" siis vilistama tasakesi ja pomisema sõna , mis tüdruk aru ei saama . nüüd tulema sama uss , kes tüdruk nõelama , Märt ette ja hakkama tema otsa vahtima . " imema puhas !" käskima Märt . kohe ajama uss kael õieli ja hakkama imema ning lakkuma . tüdruk olema hea külmatunne jalg , muu tema ei tundma . veidi aeg pärast käskima Märt uss tagasi minema ja tüdruk tundma , et jalg olema terve . nii arstima tema ühtepuhku ussinõelamine ega olnud külarahvas mure . isegi laps käima julgesti Karjasoo mari ega kartma muu miski , sest Märt olema uss keelama laps nõelama . üks uss ei pidama aga Märt keelduma ja nõelama Margus karjapoiss jalg . Märt kutsuma küll uss tagasi ja laskma jalg teveks noolima , aga ähvardama kogu Palumägi ja Karjasoo uss : " kui veel laps nõelama , ajama sina kogu Palumägi mets ja Karjasoo välja !" see aasta uss ei puutuma laps , aga järgmine aasta nõelama üks Kaevumägi peremees poeg just oma õu all . nüüd lubama Märt uss ära saatma . tema käima soo risti läbi Palu kõrts kuni Kõrgeraban ja küla alt kuni Karjasoo teine äär . nii tegema tema uss tee . kui soo olema läbi käima ja tee tegema , käskima Märt uss minema . siis hakkama uss tulema kokku see tee kogu Palumägi mets ja Karjasoo , kuni kõik tee olema täis . ja siis hakkama uss minema . minema looklema kogu söögivahe , kuni kõik olema läinud . pärast see ei nägema kogu Pall küla ümbrus üks uss , niikaua kui elama vana Märt . nüüd olema vana Leeli Märt juba ammu surema ja uss vähehaaval tagasi tulnud . miks Märt see ussisõna oma poeg ei õpetama , see vanaisa ei teadma . [ 1 ] vaim - naisteoline mõis 1. rahakas Roela mõis väli olema Katlamägi . see mägi olema seepärast säärane nimi , et see mägi sees olema juba vana aeg suur rahakas . see katel ei saama naljalt käsi , sest see tulema välja ainult üks öö iga sada aasta tagant . aga millal see öö olema , see ei teadma keegi . vana aeg olema üks mees see katel peaaegu käsi saama , aga ei saama . see mees olema läinud üks õhtu mets hobune tooma . olema hobune leidma , jääma hilja peale ja sattuma Katlamägi . läinud siis üle Katlamägi , saama juba üles , korraga komistama . " mis ime see olema , et komistama ," mõtelnud ise . " lage maa iga pool , ei kivi ega känd kuski ." hakanud lähemalt vaatama - sang , katlasang . " hee !" mõtelnud jälle mees . " see olema kindlasti rahakas ." vaadanu lähemalt järele - rahakas jah . suur sang ulatuma maa seest välja , katlaäär ka nägema , raha äär täis . nüüd tooma mees suur hoob ja hakanud rahakas välja kangutama . ise lubama sealjuures : " no kui see kätte saama , siis andma kohe pool vaene !" kangutanu , kangutanu - kergesti tulnud katel maa seest välja . küll olnud suur katel , ja äär raha täis ! juba olnud katel peaaegu kõik maa seest väljas , kui mees pea poolvargsi libisema mõte läbi : " vaene olema nüüd küll lubama , aga ega mina andma , kuluma see raha ise ära ." vaevalt saama mees niiviisi mõtlema , kui rahakas suur kolin maa alla läinud ja hoob kaasa viima . suur vaev pääsema mees maa alla vajuma . sinna katel asemele tulema suur auk ja vesi voolama kohinal sisse ja olema seal tänapäev . aga see rahakas olema keegi pärast enam nägema . maa-alune Linn Kord olema mõis teomees Linnamäe lähedal õits . öö olema jahe , mees tegema tuli üles , istuma tuli ääres ja ajama jutt . hobune sööma eemal . umbes kesköö paiku minema üks õitsiline tuli juurest eemale hobune vaatama . Leid hobune üles , aga kui tagasi tahtma minema , langema tihe udu maha ja mees eksima ära . küll käima mees edasi-tagasi , kuid ei osanud tuli juurde tagasi tulema . viimaks jõudma Linnamäe juurde ja hakkama arvama , kuspool õitsituli võima olema . kui mees sedaviisi seisma Linnamäe jalg ja aru pidama , minema äkki mäekülg lahti ja sealt paistma tore linnavärav . " mis kummitus see siis olema !" hüüdma mees kohkuma , aga lahke väravavaht andma käsi märk , et tulema aga mees lähemale ja astuma linnavärav sisse . Mees võtma viimaks süda rindu ja minema linn . siin olema tore maja ja uhke kauplus . linnainimene olema kõik vanamoodi riides , tulema mees lahkelt ning sõbralikult vastu . iga kaupmees kutsuma tema oma pood ja pakkuma kaup . kõik paluma , et tema see linn ostma kolm asi . Mees minema viimaks üks kauplus sisse . tooma ette kõiksugune tore asi ja paluma , et tema aga ostma . hind tegema iga asi nii odav , et enam odavam olema ei saama - üks kopikas . Mees võtma üks pood tore valjad , teisene - hõbeplaat leid ja maksma kumbki eest kopikas . kolmas pood tahtma ostma kirju vöö , kuid enam ei olnud kopitkatk raha . kui kaupmees ja linnarahvas nägema , et mees kolmas asi ostmine enam raha ei olema , hakkama tema haledasti nutma . siis kahvatuma inimene , kaduma maja ja pood nagu udu , mees seisma jälle üksinda mäejalg - linn olema maa sisse tagasi läinud . pärast saama mees targalt teadma , et Linnamäe all olema juba vana aeg üks linn . mitusada aasta tagant tulema linn kord üks öö maa peale . kui siis linnarahvas kord minema keegi müüma kolm asi , pääsema linn needus ja jääma maa peale . küll kahetsema mees , et tema kolm asi ostmine raha ei olnud , kuid miski ei olnud parata . aga see maa-alune linn olema keegi enam pärast nägema . Peretütar ja Vaenelaps Vanasti elama üks talu peretütar ja vaenelaps . Vaenelaps olema hea ja ilus , peretütar kuri ja inetu . ema armastama ja hoidma väga oma tütar : tegema tema kõige ilusam riie , söötis ja poputama kõige parem söök ja kõige maitsvam jook , töö ei laskma tegema mingisugune . Vaeselelaps olema võõrasema kuri : andma tema selg kõige viletsam riidehilp , söök andma kuivama leivakooruke , aga raske töö pidama vaenelaps tegema varahommik hilja õhtu . ükskord tali andma võõrasema vaeselelaps suur korv ja ajama mets mari , ise ähvardama : " vaatama , et sina see täis korjama ! kui täis ei korjama , siis ei tohtima kodu tulema ." nutma minema vaenelaps mets . ei kustki leidma mari - iga pool sügav lumi . viimaks eksima ära ja jõudma üks väike majake juurde . pikk hammas vanamoor vaatama aken välja ja küsima : " Laps , mis sina otsima " Vaenelaps ütlema : " otsima mari . pidama see korv täis korjama ja kodu viima ." vanamoor ütlema : " Kuld laps , kust sina nüüd tali mari leidma !" siis hakkama vaenelaps nutma ja ütlema : " võõrasema ütlema , et kui korv täis ei saama , siis ei tohtima kodu minema ." see peale ütlema vanamoor : " võtma luu ja püha mina aknaalune puhas , siis saama mari ." kohe võtma vaenelaps looma ja pühkima vanamoor aknaalune hool puhas . sealt leidma nii palju mari , et saama vähe aeg korv täis . nüüd kutsuma vanamoor vaeselaps tuba soe . Vaenelaps minema , istuma uks kõrvale pingike , avama kotike , kus olema leivakooruke , mis kasuema tema lõuna kaasa pannud , ja hakkama sööma . seal majake olema kolm härjapõlvlane , see olema vanamoor poeg , see hakkama paluma : " andma ka mina lõuna !" " mis mina sina andma ," ütlema vaenelaps , " mina olema muu kui kolm leivakooruke , mis võõrasema kaasa panema ." andma siiski iga üks leivakooruke ja härjapõlvlane sööma . kui nüüd vaenelaps hakkama kodu poole minema , ütlema härjapõlvlane : " mis mina see hea laps soovima " esimene ütlema : " mina soovima , et kui tema kõnelema , siis tema kuldmuna suu välja tulema !" teine ütlema : " mina soovima , et tema kuningaemand saama !" ja kolmas soovima , et tema hea elu olema . Vaenelaps tulema kodu , andma marjakorv võõrasema ära . aga kui tema kõnelema hakkama , siis langema tema suu kuldmuna rüpp . võõrasema saama vaeselaps peale väga kade . tema tahtma , et ka tema tütar kuldmuna suu välja kuku , ja saatma oma tütar mets mari . andma kaasa väike korv , lõunaleib panema kott mett-leib . Peretütar minema mets ja jõudma sama hurtsik juurde , kui vaenelaps olema käima . pikk hammas vanamoor vaatama aken välja ja küsima : " mis sina otsima lapsuke " " mari otsima ," kohmas peretütar . " kust sina see tali leidma " küsima jälle vanamoor . " ei teadma !" turtsuma peretütar . nüüd ütlema vanamoor : " võtma luu ja püha mina aknaalune puhas , siis leidma mari ." Peretütar ütlema : " vaatama kus mina veel asjamees ! mina hakkama tema aknaalune pühkima . ei see olema !" nüüd kutsuma vanamoor peretütar tuba soe ja lõuna . kohe minema peretütar sisse , istuma keset tuba ja hakkama sööma mett-leib . härjapõlvlane küsima ise ka leib , aga peretütar vastama : " mis asjamees sina mina olema , et sina leib pidama andma ? mina ise vähe , kust mina veel sina andma ." kui nüüd peretütar lõuna olema sööma ja kodu hakkama minema , ütlema härjapõlvlane : " mis mina see halb laps soovima " esimene ütlema : " mina soovima , et tema iga kord kärnkonn suu välja kukkuma , kui tema kõnelema ." teine ütlema : " mina soovima , et tema kunagi mees ei saama !" ja kolmas soovima , et tema halb elu olema . Peretütar minema kodu , hakkama kõnelema - kärnkonn kukkuma suu välja . kui nüüd perenaine nägema , et vaesellaps kõnelema kuldmuna rüpp langema , tema tütar aga kärnkonn maha sadama , siis vihastama tema ja kihutama vaeselaps hoopis maja välja . Vaenelaps minema jälle mets ja eksima ära . härjapõlvlane tulema tema juurde ja küsima : " miks sina kõndima siin üksi mets " Vaenelaps vastama nutma : " võõrasema ajama mina kodu välja ega luba enam tagasi minema ." nüüd juhatama härjapõlvlane vaeselaps üks teerada , mis viima kuningalinn poole . Vaenelaps hakkama see mööda edasi minema . aga kuningapoeg olema tulnud parajasti jaht ja juhtuma vaeselaps mets kokku . kui tema nägema , et vaenelaps nii ilus olema ja tema kõnelemine juures kuldmuna suu langema , siis tema viima tema oma loss ja võtma pärast ise naine . nüüd olema vaesellaps hea elu . aga kuri peretütar ei saama mees ja tema olema halb elu . saunalaps ja Peretütar Saunaema tegema saun leib . tütar käima ema peale ja paluma kogu aeg : " ema , tegema ka mina kaapekakk , tegema nüüd , olema hea !" viimaks tüdima ema , tegema kaapekakk , panema see ahjupaiste küpsema . kui kakk valmis , andma see tütar kätte ja ütlema poolpahaselt : " minema taga mets !" tütar täitma ema käsk täpipealt : võtma kakk ja hakkama mets minema . minema ja minema , kuni nägema tee ääres kraav sant . sant hakkama saunalaps paluma : " olema hea laps , aitama mina kraav välja !" tütarlaps aitama , niipalju kui jõudma , ja sant ronima kraav välja . nüüd paluma sant edasi : " pesema ja vihtlema mina kuski saun !" saunalaps viima sant saun , mis olema sealsamas lähedal . saun ütlema sant : " tuba taga olema linaluuhunnik , kütma tema saun ." tüdruk aga minema , paluma küla puu , kütma saun ilusasti soe . viis sant pars ja vihtlema tema . " laut taga olema virtsalomp , too sealt virtsavesi ja pesema mina see ," soovima sant edasi . saunalaps tooma aga külakaev värske vesi ja pesema see sant ilusasti puhas . " too nüüd lakk penn pealt vana hobusenahk ja kuiv mina see ." tütarlaps võtma aga ise ümbert palakas ja kuivatama see . lõpuks ütlema sant : " võtma nüüd leeaugust tuhk ja keema mina see puder ." saunalaps jooksma jälle küla , paluma sealt jahu ja keetma päris ilus puder . nüüd panema sant tütarlaps ette kaks karp - üks olema ilus ja hiilgav , teine tuhm ja tume - ja käskima võtma üks karp ise vaevatasu . saunalaps valima tume ning tuhm karp ja hakkama kodu minema . tee peal haukuma küla koer : " auh-auh , saunalaps tulema , kuld ja hõbedakarp käsi !" küll hurjutama ja hirmutama laps koer , aga miski ei aidanud . kodu võtma ema karp lahti - olema kuld ja hõbe täis . nüüd hakkama saunarahvas elama hästi ja jõukalt . see lugu kuulma ka peretütar . kohe käskima tema ema saialeib küpsetama . laskma ise tegema saialeib kaapekakk ja käskima ütlema : " minema mets !" minema siis ka peretütar mets poole . Leidis sant tee äärest , kes paluma : " olema hea laps , aitama mina kraav välja !" häda pärast aitama tema sant kraav välja ja viima tema siis lähem saun . sant paluma tema kõik see tegema mis saunalaps . karvapealt täitma peretütar sant soov . kütma saunaahi linaluu , pesema sant virtsavesi ja kuivatama hobusenahk . keetma tuhk puder ja küsima siis karp vaevatasu . sant panema tema ette kaks karp : üks ilus ja läikiv , teine tuhm ning tume . Peretütar haarama läikiv karp ja jooksma kohe kodu poole . tee haukuma küla koer : auh-auh , peretütar tulema , tuli ja tõrvakarp käsi !" küll meelitama peretütar koer võileib , aga miski ei aidanud . kodu võtma karp lahti - tuli ja tõrv tulema välja , kargama tütar nägu , nii et eluaeg jääma must plekk nägu . imekivi Küla taga mets ääres üksik hurtsik elama lesk ema oma poeg . küllus tema ei olnud , aga nälg ka ei tundma . põllulapike andma leib , lehm saama piim . poiss olema tasane ja veidi saamatu . teine külapoiss ei sallima tema ega võtma oma selts , tema aga arvama : " küllap ükskord leidma ka mina oma õnn !" üks päev saatma ema poiss linn . andma paar nael võima kaasa , käskima ära müüma ja saama raha eest ise ostma , mis tahtma . poiss müüma või ära ja pidama aru , mis pidama tema saama raha eest ostma . vaatama üks ja teine asi , ei leidma miski meelepärane ja hakkama juba kodu poole tulema . linnavärav taga nägema mees , kes tahtma hukkama vana kass . poiss olema kass hale , sobitama mees kaup ja ostma kass ära . kodu ema tõrelema esiteks poiss , miks see vana kass ostma , kuid leppima varsti , sest nüüd olema tema üks loom maja rohkem . teine nädal saatma ema jälle poiss linn või müüma ja lubama nüüdki ostma , mis poiss aga soovima . jälle ei leidma poiss meelepärane asi ja hakkama tulema . linnavärav taga nägema mees , kes püüdma hukkama vana koer . poiss andma või eest saama raha mees ja saama koer ise . kodu ütlema ema : " tooma linn koer . ära pahandama , nüüd olema mina juba kaks loom juures ." andma kass kolle ette tass piim ja koer kont , ise kõnelema : " olema viga , küllap leidma mina kord õnn ." kolmas nädal minema kõik jälle samuti . müüma või ära , ei leidma meelepärane asi ja hakkama tulema . nüüd nägema linnavärav mees , kes tahtma materdama must uss . " see olema majauss ," ütlema poiss mees . " ära see surm , müüma tema parem mina ." Mees olema rõõmus , et leidma tühipaljas uss ostja . poiss panema uss põu ja rõõmustama : " see olema majauss , see tooma kindlasti õnn ." kodu olema ema esiteks pahane , et poiss uss kodu tooma , kuid leppima viimaks ka see . eks see olema ka jumalaloom . õhtu panema poiss kass ahjuauk magama , koer tegema ase uks kõrvale , aga uss võtma ise juurde voodi . kui hommik ärkama , olema küll kass ahjuauk , koer uks kõrval , aga voodi ei olnud uss , vaid ilus tütarlaps . see tänama poiss ja ütlema : " olema mees , et mina ostma ja voodi magama panema , seeläbi pääsema nõidus . mina olema kuningatütar , kuri nõid moondama mina uss , mina pidama nõidus siis pääsema , kui mõni noormees mina peale halastama ja voodi magama panema . sina olema see tegema . tänu kinkima sina imekivi , mis kõik sina soov täitma ." andma noormees kivi ja lahkuma tuba . nüüd olema ema ja poiss hea põli . kõik , mis soovima , see muretsema imekivi . ei olnud miski puudus ega üks mure . asi saama teadma mõisahärra , kes olema poiss kade imekivi pärast . minema üks päev küla taha hurtsik ja küsima imekivi nägema . poiss ei teadma aimama miski paha . andma kivi härra käsi . härra pistma aga kivi tasku ja soovima ise kohe kaugele meresaar tore loss elama . nüüd olema poiss kurvastus suur . kahetsema küll , et härra olema usaldama , kuid miski olema parata . " olema viga ," ütlema tema viimaks , " mina olema ju seltsiline kass ja koer . jagama üheskoos õnnepäev , jagama nüüd ka mure ." andma loom sööma , panema kass magama ahjuauk , koer tegema ase uks kõrvale , ise heitma voodi . öösi võtma kass ja koer nõu poiss aitama . tema päästma see elu , nüüd olema tema kord tänulik olema . minema tasakesi hurtsik välja ja otsustama ujuma üle meri kaugele saar - ehk saama imekivi härra käsi käsi . hommik olema mõlema sõber meri ääres ja hakkama ujuma . ujuma päev , ujuma kaks , ujuma mitu päev . viimaks üks õhtu jõudma saar . peitma ise meri kallas põõsas alla , et siis öösi minema loss . härra pidutsema see õhtu hilja öö . kesköö olema ammugi möödas , kui härra magama minema . nüüd tulema sõber põõsas alt välja ja hiilima loss . käima läbi mitu tuba , kustki ei leidma imekivi . viimaks tulema härra magamistuba , ka siin ei olnud kivi . härra magama , suu lahti , ja norskama kõvasti . kass hüppama öölaud ja vaatama härra suu - seal imekivi olema hammas taga . härra kartma kivi pärast nii , et see öösi suu hoidma . kuidas kivi kätte saama ? kass leidma hea nõu - sülitama härra suu ; härra hakkama uni läkastama ja köhima kivi välja . krapsti ! haarama koer kivi hammas vahele ja mõlema sõber katsuma , et loss välja saama . nüüd hakkama kohe ujuma kodu poole . esiteks hoidma koer kivi suu . kui tema väsima , hakkama kass kivi hoidma . nii ujuma rõõmsasti edasi ja kandma kordamööda kivi . kui kodurand juba paistma hakkama , mõtlema koer : " võtma õige kivi kass käsi ära ja viima poiss kätte , siis arvama , et mina see tooja olema ja hoolitsema mina eest rohkem ." hakkama kass käest kivi tahtma , aga kass ei andma , sest tema olema veidi aeg eest mõtelnud sama mõte mis koer . hakkama rüselema , kivi kukkuma kass suu meri . nüüd olema mõlema häda suur ; kahetsema küll oma tegu , aga miski olema parata . kuidas sina minema peremees ette ilma kivi , kas võtma enam vastu ? mis tema nüüd küll saama ? hakkama siis mõlema haledasti nutma , kuni tulema meri põhi kala ja küsima , mis tema viga . sõber jutustama lugu ära ja kurtma , et tema olema enam kuhugi minema . " olema viga ," ütlema kala , " see saama hakkama ." looma saba sulps ja ujuma meri põhi . tooma sealt imekivi välja ja andma sõber kätte . nüüd ei mindud kivi pärast enam tüli , kordamööda kandma see suu ja andma kodu ühiselt peremees kätte . poiss olema rõõmus , et imekivi jälle käsi saama . nüüd hoidma tema see hool ja elama õnnelikult kogu eluiga . aga kuhu see imekivi pärast saama , see ei teadma keegi . kolm Vend Vanasti elama rikas mees , kes olema suur talu ja muidu jõukas elujärg . see mees olema kolm poeg : kaks vanem olema tark ja hakkaja , kolmas , noorem , olema veidi saamatu . vanem vend olema uhke ja iseenese täis , noorem olema aga tasane ja heasüdamlik . kui isa surema ja ka ema vana jääma , ei teadma tema , kes talu pärandama . seepärast ütlema tema üks päev poeg : " minema nüüd välja , leidma igaüks ise pruut . kes olema kõige ilusam pruut ja kes see tooma mina kõige ilusam kleit kingitus , see pärima talu ." poeg minema kodunt välja . kaks vanem olema pruut teadma , noorem ei olnud keegi . vanem vend minema oma pruut juurde , noorem ei teadma kuhugi minema . tema minema siis tee mööda edasi , kuni jõudma mets . istuma seal kivi , hakkama oma asi pärast muretsema ja viimaks nutma . kui tema nüüd kivi istuma ja nutma , tulema kivi alt välja hall vanamees ja küsima : " mis sina olema , kuld pojuke , miks sina nutma " poiss jutustama tema oma asi ära . et see olema kolm vend , ema ei teadma , kes taluma pärandama , saatma tema pruut otsima ja tema kingitus tooma . hall vanamees ütlema : " ära nutma miski , küll saama asi hakkama . tulema aga mina järele ." nüüd nägema noorem vend kivi all maa-alune käik . sinna minema vanamees ees ja poiss järele . seal maa all olema tore mõis . kõik särama kuld ja hõbe . aga muu loom seal nägema ei olnud kui ainult rott . see olema rott mõis . poiss näitama säng ja käskima magama heitma . poiss heitma magama . tükk aeg pärast äratama tema jällegi üles , andma käsi toredasti meisterdama kleit ja käskima kodu minema . ütlema veel , et kui poiss edaspidi miski vaja minema , siis tulema jälle sinna . rõõmus meel minema poiss kodu ja andma kingitus ema kätte . mõni aeg pärast tulema ka vanem vend ja andma ära oma kingitus , aga noorem vend tooma kleit olema kõige ilusam . ema ei tahtma talu noorem poeg andma , saatma kõik uuesti välja ja lubama talu see , kes oma pruut kõige ilusam king tooma . vanem vend minema oma pruut juurde , noorem aga mets kivi juurde . istuma kivi ja hakkama nutma . varsti olema hall vanamees seal , viima tema maa alla ja panema magama . kui tema jälle üles äratama , olema tore king voodi ees . jälle olema noorem vend tooma king kõige ilusam . ema ei tahtma aga nüüdki taluma tema andma , vaid saatma veel kord kõik välja . nüüd lubama talu see , kes oma pruut kõige maitsvam sai tooma . kolmas kord minema vend välja , vanem vend oma pruut juurde , noorem kivi juurde . nutmine peale tulema nüüdki hall vanamees välja ja küsima , mis poiss viga . kui poiss asi ära seletama , ütlema taas vanamees : " olema viga , minema aga alla !" viis poiss jälle rott mõis ja käskima magama heitma . seekord ei tulnud aga poiss und . vaatama voodi ja nägema , kuidas sai tegema . suur kari rott olema küna taigen sees ja sõtkuma sai . " see sai ei sööma vist küll keegi ," mõtlema poiss endamisi ja jääma siis magama . kui saama valmis saama , ajama poiss jälle üles , andma saama käsi ja käskima minema . kodu leidma ema , et jällegi olema noorem vend saama kõige maitsvam . nüüd ütlema ema : " ei olema miski parata , pidama taluma sina andma . aga minema veel kord , tooma igaüks oma pruut siia . kes kõige ilusam pruut , see saama kindlasti talu ." teine vend minema kohe oma pruut juurde , aga noorem olema hädas - tema ei olema pruut . tahtma siiski kivialune vanamees käest nõu küsima . minema siis jälle kivi juurde ja hakkama nutma . hall vanamees tulema välja , kuulama asjalugu ära ja ütlema : " olema viga , küllap leidma nõu , minema aga alla !" minema alla . seal võtma hall vanamees luuakonts , panema see kuus rott ette , poiss ja kolm rott peale istuma ja saatma tulema . " kena lugu küll ," mõtlema poiss , " mina ei mahtuma siia õieti istuma , kuhu see rott siis veel mahtuma " kui veidi maa olema sõidetud , ütlema üks rott : " olema see luuakonts tõld ja rott ees hobune !" kohe moonduma luuakonts tore tõld ja rott uhke hobune . veidike aeg pärast ütlema teine rott : " olema mina pruut , tema peigmees ja sina kahekesi pruutneitsi !" kohe moonduma tema imeilus pruut ja teine kaks kena pruutneitsi . nüüd ütlema veel kolmas : " olema mina kõik uhke riie ja hobune särav riist !" vaevalt saama tema see ütelnud , kui kõik nii juhtuma . nüüd sõitma noorem vend kuuehobusetõld kodu , nii ilus pruut kõrval , missugune ema veel olema nägema . varsti tulema ka teine vend oma pruut , kuid jahmatama kõik ega mõistma enam kolm lugema : nii ilus neid olema tema eluilmaski nägema . nüüd ei viivitama ka ema ja andma noorem poeg talu kätte kogu värk . aga noorem poeg ei tahtma enam talu , ütlema vaid : " mina ei tahtma enam sina talu , mina isegi tore mõis !" ütlema ja istuma oma pruut kõrvale ja sõitma tagasi rotimõis . sinna tema jääma oma ilus naine ja hakkama rott valitsema . seitse Vend ja seitse Õde Kord elama kaugel põhi üksik talu seitse vend . isa ja ema olema ammu surema , õde tema ei olnud - nii tema elama üksi ja omaette , naisterahvas hinge ei olnud maja . kõik kodune töö ja talitus tegema vend ise . kui kõige noorem vend ka juba mehearuline ja naisevõtmisealine olema saama , hakkama vend aru pidama , et pidama õige naine kodu tooma . et aga ligilähedal keegi tüdruk teadupärast ei olnud , otsustama nii , et kuus vanem vend minema lai maailm naine otsima , noorem jääma aga kodu maja pidama . teine otsima siis väljast igaüks ise naine ja tooma ka noorem vend naine kodu . sedaviisi jääma . kuus vanem vend seadma reisipaun valmis ja minema tee , noorem jääma kodu maja pidama ja naine ootama . sammuma siis vend kosjatee , käima läbi mitu vald ja kihelkond , kuid ei leidma seitse neid , kes olema nõus tema tulema . viimaks seadma samm linn poole - seal rahvas mõnesugune , ehk leidma sealt ka sobima naine . minema edasi , jõudma vana saunahurtsik juurde . hall vanamees istuma hurtsik lävi ja küsima : " kuhu noormees minema " " naine otsima !" hüüdma vend vastu . " minema aga minema ," ütlema vanamees , " ja tooma ka mina naine , olema aga ilus ja noor ." Vend naerma : " vaat kus vanamees - ise hall nagu öökull , aga ilus ja noor naine tahtma ." Mees minema edasi , unustama peagi vanamees . varsti jõudma võõras linn . astuma esimene maja sisse ja rääkima ära oma asi : tema seitse vend , kuus siin , kõige noorem kodu ; tahtma võtma ise naine ja viima kodu ka noorem vend . sama maja olema peremees seitse tütar , kõik juba täiearuline ja meheleminemisealine . Vend hakkama kosjakaup sobitama , neid olema nõus tulema . kõige vanem vend saama kõige vanem õde , teine vanus järgi noorem õde , kõige noorem õde minema kaasa kodune vend tarvis . kui kaup koos , hakkama kuus vend tagasi kodu poole minema , kaasas seitse õde . jõudma saunahurtsik juurde . hall vanamees istuma jälle lävi . nägema vend ja seitse õde , tõusma lävi ja minema vastu , ise rõõmustama : " väga hea , et ka mina naine tooma !" " ära rõõmustama , vanataat ," ütlema vend . " see olema sina tarvis , see olema mina kõige noorem vend , kes olema praegu kodu ." nüüd pomisema vanamees miski , siis puudutama oma kepp esiteks kuus vend , siis kuus vanem õde , kes kohe moonduma hall kivi saun ette . aga kõige noorem õde viima vanamees saun ja võtma ise naine . noorem õde ei tahtma aga sugugi hall vanamees elama , muretsema ja kippuma ära . vanamees olema kuri ega luba tema minema kuhugi . pikapeale saama tüdruk teadma , et vanamees ei olema süda sees , vaid see olema kuskil mujal , ja et vanamees enne ei surema , kui surmama tema süda . tüdruk hakkama vanamees meelitama , et see ütlema , kus tema süda olema . vanamees ei tahtma esiti ütlema , viimaks andma järele ja ütlema . " et sina nii väga tahtma , siis ütlema sina , kus mina süda olema . see olema voodi padi sees ." tüdruk jääma see rahule , aga ei uskuma , et vanamees õigus rääkima . üks päev minema vanamees mets , tüdruk jääma kodu . tema korjama mets lill ja ehtima see vanamees padi . õhtu tulema vanamees kodu , nägema lill ehituma padi ja küsima : " miks sina padi olema lill ehtima " " rõõmustama vanake süda ," vastama tüdruk . vanamees puhkema naerma : " padi sees nüüd keegi süda !" teine hommik minema vanamees jälle mets , aga tüdruk hakkama paluma , et tema ütlema , kus tema süda olema . " kas mina pidama sina see ütlema " kahtlema vanamees . " ütlema siis pealegi : mina süda olema uks sees ." kui vanamees kodunt ära olema , korjama tüdruk kirju sulg ja ehtima see uks . vanamees tulema õhtu kodu , nägema sulg ehituma uks ja hakkama jälle naerma : " uks sees nüüd mõni süda !" nüüd hakkama tüdruk nutma ja nõudma , et vanake ütlema , kus olema tema süda . vanamees tüdima viimaks pealekäimine ja seletama : " mina süda ei olema siin , see olema üks lind sees . see lind elama aga üks kirik , mis olema siit väga kaugel ." teine päev minema vanamees jälle kodunt ära , tüdruk jääma üksinda kodu . istuma ukselävi ja pidama aru , kuidas vanamees juurest pääsema . see aeg sees tulema kõige noorem vend , kes jääma kodu maja pidama , vend otsima . jõudma hurtsik juurde , tüdruk küsima ukselävi , kuhu noormees minema ja kes tema otsima . Noormees jutustama kõik ära , kuidas tema olnud seitse vend ja kuidas kuu läinud lai maailm naine otsima , jääma kadunu ega olema tagasi tulnud tänapäev . " kui asi nii olema ," ütlema tüdruk , " siis tulema tuba mina leib võtma . ehk leidma nõu ." viima noormees tuba ja jutustama tema , kuidas vend see kosi tulnud , kuidas kõik seitse õde vend kaasa läinud ja kuidas vanamees tema hall kivi moondama saun ette , ainult tema jätma inimene ja võtma ise naine . " kui nüüd vanamees tahtma lahti saama ," ütlema tüdruk lõpuks , " siis pidama kinni püüdma see lind , kes sees vanamees süda ." Noormees ei pidama pikk aru , otsustama kohe minema otsima see lind , kes sees olema vanamees süda . võtma tüdruk teemoon kaasa ja astuma edasi . kui kõht tühi minema , istuma mätas , võtma leivakott selg ja hakkama sööma , enne aga hüüdma : " kes mina külaline tahtma olema , see tulema sööma !" kohe tulema metshärg noormees juurde , heitma kõhuli maha ja hakkama ühes tema sööma . pärast söök ütlema : " kui sina kunagi abi pidama tarvis minema , siis kutsuma mina ." seepeale kaduma härg jälle mets . Noormees võtma paun selg ja minema edasi . sammuma kuni lõuna , siis avama paun ja hakkama jälle sööma . enne aga hüüdma mets : " kes mina külaline tahtma olema , see tulema sööma !" nüüd tulema võsastik suur metssiga ja küsima : " kas mina kutsuma " Noormees ütlema : " kui mina külaline tahtma olema , siis võtma mina leib ." metssiga hakkama ühes noormees sööma . pärast söök ütlema : " kui sina kunagi abi pidama tarvis minema , siis kutsuma mina ." jälle minema noormees edasi . kui õhtu kätte jõudma ja tema õhtune söömakord hakkama pidama , hüüdma jällegi mets : " kes mina külaline tahtma olema , see tulema sööma !" seekord lendama noormees juurde maailmatu suur öökull , sööma ühes tema õhtu ja ütlema lahkuma : " kui sina abi tarvis , siis hüüdma mina ." Noormees tänama hea lubadus eest ja heitma puhkama . järgmine hommik reisima jälle edasi . varsti hakkama kauge maa tagant see kirik paistma , kuhu tema pidama minema . rõõmsalt sammuma noormees edasi . Kord olema aga takistus ees - suur lai jõgi . Mees käima jõekallas edasi ja tagasi , kustki ei pääsema üle . viimaks mõtlema poolkogemata : " olema see eilne metshärg siin , kes mina üks sööma , küll see jõgi tühi jooks ." kohe olema metshärg seal , jooma jõgi tühi ja minema oma tee . Noormees minema kuiv jalu jõgi läbi ja reisima edasi . jõudma kirik juba üsna lähedale , kui jälle uus takistus tee : suur kõrge müür ees , ei saama enam edasi . " olema see suur metssiga siin , kes mina eile lõuna sööma , küll see müür maha lõhk ," mõtlema jälle noormees . vaevalt saama mees niiviisi mõtelnud , kui metssiga olema seal ja lõhkuma müür nii maha , et sõitma läbi või tõld . nüüd olema kirik siinsamas . Noormees astuma sisse ja hakkama otsima lind . seal tema lendama kõrgel lagi all edasi-tagasi . Mees jooksma siia ja sinna , ei saama kuidagi käsi . " olema nüüd see kull siin , kes eile mina sööma !" soovima tema viimaks . " küll see linn kinni püüdma ." kohe olema kull seal , püüdma lind kinni , tooma noormees kätte ja lendama oma tee . Noormees võtma lind tugevasti kaenal ja hakkama tuldud tee tagasi minema . nüüd tema käima tee poole rutemini ära kui tulema . jõudma saunahurtsik juurde , vanamees parajasti kodunt ära . tüdruk hea meel , et noormees lind kätte saama - nüüd saama vanamees lahti . tema peitma noormees koos lind vanamees säng alla ja käskima olema vagusi . varsti tulema vanamees kodu ja kurtma tüdruk : " mina süda tegema nii haige , teadma , kas hakkama õige surema ." heitma voodi ja oigama . Noormees pigistama lind kõvemini - vanamees aietama ja kurtma , et südamevalu aina kasvama . viimaks kägistama noormees voodi all lind ära , sama aeg surema ka vanamees voodi . nüüd tulema noorem vend voodi alt välja , võtma vanamees hall kepp ja puudutama see tüdruk õpetus järgi kivi , mis olema saun ees - kohe olema kivi jälle elav vend ja õde . kõik olema rõõmus , tänav noorem vend ja õde , kes tema nõidus päästma . siis ... siis jah minema kõik seitse vend oma naine kodu ja elama õnnelikult ja elama tänapäev , kui tema ära olema surema . Pöialpoiss Elas kord mees ja naine . see ei olnud pere üks laps . naine soovima nii kangesti laps ja ohkama üks päev : " olema mina ometi poeg , siilipikkune , olema see rahul !" aasta pärast sündima naine poeg . see olema just siilipikkune , nii nagu naine olema soovima . aasta minema , isa ja ema jääma vanem , aga poeg ei kasvama karvavõrd , jääma siilipikkus , nagu olema sünd . hakkama tema seepärast kutsuma Pöialpoiss . elama siis Pöialpoiss isa ja ema juures , mängima tema põli ja rõõmustama vana inimene , sest teine laps tema ei olnud . kui Pöialpoiss saama kaheksateistkümneaastane , siis ütlema tema isa : " mis mina sina juures muidu jõudeleib sööma , panema mina kari . künnimees ega puuraiuja mina ei saama ." " kuidas sina , väike , kari minema ," arvama ema , " kaduma rohi sisse ära " " ei kaduma ," ütlema Pöialpoiss . " köitma mina must härg saba külge , siis ei kaduma kuhugi ja hoidma kari hool ." teine päev köitma isa poiss must härg saba külge ja saatma kari . hool hoidma Pöialpoiss kari : kui õhtu kodu tulema , olema kõik loom alles ja tublisti sööma . üks päev tulema kuningas sinna mets jaht ja eksima ära . jõudma viimaks must härg juurde ega mõistma enam kuhugi minema . Pöialpoiss ütlema : " juhatama sina mets välja , kui võtma mina ise väimees ." kuningas naerma : " vaatama , kus mina juhataja !" olema siiski asi nõus . Pöialpoiss näitama tee kätte , kuningas hakkama minema . jõudma juba mets äär , kui mõtlema : " see olema nüüd küll lubama , ega mina tema seepärast siis väimees võtma ." vaevalt saama tema nii mõtelnud , kui uuesti eksima ja tulema jälle mets härg juurde . Pöialpoiss ütlema teine kord : " kui võtma mina ise väimees , siis juhatama sina mets välja ." kuningas lubama teine kord . jälle näitama poiss tee kätte ja kuningas hakkama minema . jõudma juba mets välja tee ots , siis mõtlema : " jääma lubadus lubadus , väimees mina tema ei võtma ." kohe eksima kuningas uuesti ja olema veidi aeg pärast jälle must härg juures . kolmas kord võtma poiss lubadus , kolmas kord juhatama kuningas mets välja , kolmas kord murdma kuningas sõna ja tulema tagasi must härg juurde . nüüd ütlema Pöialpoiss : " miks sina ei pidama oma lubadus ? ikka võtma sõna tagasi , kui olema mets välja saama , sedaviisi sina ei pääsema mets välja . anna oma kindel mehesõna , et võtma mina väimees , siis pääsema mets välja õige tee ." nüüd andma kuningas kindel mehesõna ega võtma see enam tagasi ja pääsema poiss juhatus järgi mets välja . Pöialpoiss ei kõnelema kodu asi sõna . aasta pärast üks talveõhtu vitsutama isa piimapütt , siis paluma poiss : " isa , tegema mina pird väike saama !" isa tegema . nüüd paluma poiss jälle : " panema õlekõrs ais ja rakendama kukk saan ette ." isa täitma ka see soov . poiss istuma saan ja paluma kolmas kord : " avama nüüd uks , mina tahtma kosi sõitma !" isa avama uks , poiss sõitma üle lävi välja ja kaduma isa-ema silm , enne kui see jõudma kolm lugema . Pöialpoiss sõitma aga otsetee kuningas loss ja nõudma kuningas tütar ise naine , nagu see mehesõna olema lubama . küll olema kuningas see asi vastumeel , sest kuidas sina andma oma tütar Pöialpoiss , kuid parata olema miski - tema olema andma oma mehesõna . tegema siis mõlema , nii Pöialpoiss kui kuningatütar uhke pulmariie ja minema laulatus . kõik imestama ja kahetsema , miks ilus kuningatütar pidama minema Pöialpoiss . ilus kuningatütar nutma kirik . aga kui kirikuõpetaja laulatusesõna lugema ja noorpaar käsi kokku panema , ei olema altar ees kuningatütar kõrval enam Pöialpoiss , olema ilus suur noormees . nüüd olema kõik rõõm suur , kuningatütar kaduma pisar , tema hakkama ilus noormees esimene silmapilk armastama . kui nüüd Pöialpoiss mõni aeg olema elama kuningaloss , laskma tema üks päev rakendama hobune uhke tõld ette , võtma kuningatütar kaasa ja sõitma oma isa ja ema vaatama . see muretsema kodu , et olema poeg , küll tilluke , kuid siiski armas - enam aga ei olema . sõitma üks päev pird saan uks välja ja jääma kadunu . kui Pöialpoiss kuningatütar koduuks sisse astuma , ei tundma tema isa ega ema . " ei sina olema mina poeg ," ütlema mõlema . " mina poeg olema tilluke , sõitma pird saan , mis olema õlekõrs ais ja kukk hobune . sina olema suur , sõitma uhke tõld ja tore täkk ." nüüd võtma poiss välja isa saama pird saan ja kukk - kohe tundma isa ja ema oma poeg ära . istuma siis kõik tõld ja sõitma kuningaloss . elama seal õnnelikult ja elama ehk praegu , kui tema olema surema . 