Jaksu Moonaküla Jaksu olema Kandiveri mõis moonaküla . tema asetsema mõis rohuaed ja park taga , seal , kus lõppema põld ja algama niit ning soo . küla viima kaks tee . üks keerama ära suur tee Vergu puhmastik kohalt . see mööda sõitma iga jüripäev uus elanik Jaksu ja sama tee mööda tema jälle lahkuma , kui minema otsima mujalt parem elu ja uus õnn . see olema ka moonalaps koolitee , kuna Vergu puhmastik suur kivi juures olema poiss alaline kogunemine ja nõupidamine koht . seal pidama aru , kui olema vaja lööma lahing Väljaküla poiss , ohkima ja kahetsema ühiselt , kui keegi kool olema läinud halvasti . sinnasamasse , pisut maa mets poole , Rohmets Eedi panema kord üles jänesepael ja püüdma kinni üks jänes , kuid see asi tooma Rohmets oma palju pahandus . isa kutsuma mõis parun juurde , võtma läbi , kuna Eedi pidama kodu peaaegu saama nahatäis . see tee mööda sõitma parun võõras kuljus helin ja sama tee viima isa linn viinavoor ja mujale , kui olema vaja kaugemale sõitma . teine tee tulema pargiveer mööda mõis , minema läbi küla niit ja mets . see olema rööplik , kevaditi ja sügiseti väga porine , kuna suvi olema seal hea mängima , sest tema tolmama rohkem kui üks muu tee . ajama aga jooksma kepp ise ees , ja tõusma üles niisugune tolmupilv , et võima tema taha täiesti kaduma . see tee mööda käima isa ja ema mõisatöö . parginurk viima veel jalgrada kruusatama ja hästi kord hoitud pargitee , mis mööda pääsema tall ette . see tee võima ema tarvitama siis , kui käima lüpsikord , muu aeg ei olnud luba park käima . üldse olema park imelik ja salapärane . tema olema täis looklev kruusatama jalgtee , mis algama mõis suurtrepp eest , looklema põõsas vahel siia-sinna , kord ühinema , kord hargnema jälle . iga jämedam puu all olema ikka istepink , üks koht olema vana veskikivi laud pink ees . jõgi olema park lastud mitu haru , mis üle käima kumer sild , eemalt vaatama , et nii kerge teine , et võtma näpp ja viima ära , aga minema ligi ja katsuma ... poiss olema park läbi käima küll mitme kant , kuid ikka salaja , põõsas tagant põõsas taha , takjapuhm pujukapõõsas , silm iga minut valve , et keegi ei nägema . iga vähem krabin juures olema judin jooksma üle selg ja süda olema peksma peaaegu kuuldavalt . kui käima aga park töö , kas raag korjama või tee rehitsema , siis võima küll astuma julgesti iga pool , kuid siis olema park nii huvitav . aga salaja käima ikka vaatama ja imestlema , et nii suur tamm ja pärn , kui olema park , ei olema kindlasti kuski mujal . üks tamm ei ulatuma tema viis mees ümbert kinni haarama . küll tema mõni ikka olema üle sada aasta vana . siis olema seal veel palju võõramaa puu ja põõsas , mis nimi poiss ei teadma , ainult saksamaa kuusk tundma ära . tema kasvama kohe üks salk moonaküla pool park ääres , teine salk viinavabrik taga ja üksik kuusk härrastemaja lähedal . kuski mujal ei kasvama nii suur ja mahlakas leht ja rohi kui park , isegi takjas ja pujuka aed ääres ulatuma üle pea . isesugune lai leht pikk vars otsas kasvama tiik ja oja vahel nõbu . tema käima poiss sageli varastama , kinkima tüdruk , kes see tegema mängukübar ja päevavari . ise varastama tema tiik kallas võhumõõk ja hundinui , teinekord lõikama kasvumaja tagant punane vits või okaspõõsas pulk ja viima ära hõlm all . mõni koht olema park nii tihe ja südapäev nii hämar ja jahe , et ööbik laksutama päev läbi . teine koht jälle olema nii vaikne , et raske olema kuulama see vaikus . park nurk , kus lõppema kõrge pärn rida , algama mõis rohuaed müür . see olema nii kõrge , et poiss ei pääsema see otsa ega võima miski nägema mõis aed . rohuaed nurk algama kõrge kuusk rida , mis ulatuma moonaküla mööda peaaegu Roogniit küün . Öövahi Kaarel teadma rääkima , et see kuusk laskma istutama vanaproua , kui tema veel olnud noor ja vana parun tema siia mõis tooma . et moonaküla ei paistma mõis torn , kus tema käima istuma suveõhtuti , kohv jooma ja heegeldama . park nurk kohal põld sees olema vana mahajäetud paemurd . küllap moonamaja ehitamine sealtsamast võtma kivi . seal elutsema kärp , kes käima mõnikord moonaküla varastama kana ja tühjendama kanapesa . poiss nägema sageli tema painduma selg vilkuma kivi vahel , aga käsi ei saama tema kunagi , ehk küll mõnikord päev otsa laoti kivitükk üks koht teine , püüdma lõks ja meelitama igasugune sööt . muidu olema aga kivimurd hea mängima ja puhuma vanaviisi-jutt . moonamaja olema üks pool tee sirge rida , kohmakas kiviehitis , ikka neli tuba ja neli lehmalaut üks katus all . lehm pidama ainult see , kes juba kauem aeg olema olnud koht , teine ei olnud lehm , saama mõis meierei kaks toop külm ja üks toop soe piim päev . seapõrsas olema peaaegu igaüks , see olema lehmalaut eraldama nurk . mõni olema aken ette tegema hagu väike aed , kus kasvama mõni sibul , käoking , moon või kollane karikakar . teine ei olnud miski . üle õu olema haopinu ja kartulikoobas . talv olema laps paha ja kitsas , sest iga perekond olema vaid üks tuba . kui olema soojem ilm , võima küll jooksma väljas , kas või pool paljas jalu , aga külm ilm pidama istuma kitsas tuba . Lembiku oma olema palju laps ja tema ema kinnitama ühtelugu , et kui tulema õhtu kõik kodu , ei olema põrand jalatäis tühi koht . suvi olema küll hea , siis võima jooksma mööda pargiveer , mängima teetolm ja pori või jälle vana paemurd . pealelõuna , kui saks magama , võima hiilima viinavabrik ja meierei vahelt läbi kanamaja , kus asetsema mõis prügihunnik . sealt võima leidma värviline klaasitükk , kilukarp ja palju muu asi , mis ei teadma nimi . võima veel otsima sepapaja eest vana hobusenael , rauatükk ja hobune harakaliha tükk , mis võima söötma koer . võima ju minema veel edasi veski taha Suuraas , kus võima mängima liiv , solistama ja suplema vesi hommikune õhtu . sinna võima kaasa võtma isegi väike laps , kes tulema suurem hoidma , kui ka ema olema mõisatöö . seal olema tema õige rahulik liiv sees , eriti veel siis , kui tema närima andma lepapulk . mõnikord uinuma iseenesest lepapõõsas alla , lepapulk suu ja nägu lepapark punane . mõnikord tulema küll suurem , see kutsuma kaelakandja , päeviti mõis töö käima , kitkuma , raagu riisuma või tee puhastama , kuid jätkuma aeg siia ja sinna . kõige halvem olema sügiseti . siis päev otsa tibama peenike vihm ja külavahe olema üksainus suur porijõgi . ei olnud minema kuhugi , tuba olema hämar ja sünge . siis moonaküla elanik olema tusane , paugutama uks ja vaatama kõõrdi , kuna pahandus tulema tühi sõna . siis lendama tüse sõna üle koridor või koguni üks õu teine , nii et terve küla rõkkama . siis heitma ette üksteise isegi mullune asi : kes keegi käsi käima laenama tang ja sool , kes varastama teine lehm sõim hein või kanapesa muna ; kes mees olema igavene laisk ja joodik , kes naine must ning kasimatu , või kes laps täiesti hukas . siis pugema laps toanurk ja kuulatama seal hiirvagusi . olema õudne ja jube . näima , nagu olema tume pilv laskuma madal Jaksu moonaküla kohale , raske nagu painaja ja must nagu mure , ja rõhuma kogu küla raskelt ning lämmatavalt . vanaviisi-jutt Kalle Kusti , Vilu Jaan ja Lembiku Arno kükitama koolituba ahi ees ja ajama hagu alla . see olema sedaviisi seadma , et poiss pidama kordamööda ahi kütma ja joogivesi tooma , tüdruk mure olema põrand pühkima , muudkui ahjukütja poiss pidama aitama pühkimine ajal pink eest ära lükkama ja pärast jälle tagasi panema . sedaviisi olema kohe terve nädal seadma ja igaüks olema oma päev teadma . siis tulema juba vara hommik koolimaja , mõnikord kell viis või kuus , taguma saapakand uks pihta , kuni unine koolmeister uks avama , poiss sisse laskma ja iga kord läbi sõimama , et mis asi tema nii vara pidama tikkuma siia koolimaja . hea olema siis istuma küdev ahi ees , hagu ahi ajama ja vaatama , kuidas tuleleek esiti haoraag ümber limpsama , siis aga kinni haarama ja vihisema ning turts ära neelama . siis olema koolimaja hoopis teistsugune kui päev . kell tiksumine olema selgesti kuulma , kantsel all krabistama hiir ja vana orel nagisema ning kääksuma iseenesest . olema nii pime , et keisripilt ei olnud ahi ette sugugi nägema . ja kui tuleleek heledamini loitma , pugema kapp tagant vari välja , hiilima sein , tantsima seal ja kaduma üksteise järel ikka sinna nurk poole . siis alustama Kalle Kusti muinasjutt : " eks ükskord olnud ka väike poiss , ikka hea poiss , aga keegi olema tema sallima . koolmeister jätma iga kord kinni , kui vene keel tükk olema osanud , mõnikord kiusama kohe muidu ja taguma joonlaud vastu sõrm . ja kui suvi mõis rohuaed käima peenar kitkuma , siis kärner andma tema ikka kõige rohkem rohtuma peenar , aga nõudma ikkagi , et söögivahe olema peenar kitkuma . eks üks päev poiss kitkuma jälle kangesti vinduma ja rohtuma peenar ; päike olnud juba lõuna , et vaatama , varsti hakkama perekell hüüdma , aga tema olema veel olnud pooltki peenar kitkuma . nõges olnud palju , käsi kirvendama ja olnud küünarnukk kubluline ." " no kuidas tema siis viimati saama ? kas saama ikka lõuna peenar kitkuma " " kuulama , kuidas saama . puhuma ikka sõrm , vahel kitkuma mõni rohulible , jälle puhuma . nutt olnud vara . siis mõelnud : " pidama ometi hall vanamees mina abi tulema !" saama nõndaviisi mõelnud , kohe olema hall vanamees seal ." " no kust tema siis tulnud " " kust tulnud ? sirelipõõsas tagant astuma välja , ja olema seal . poiss näidanud käsi ja kurtma oma häda . et varsti hakkama lööma perekell , tema peenar peaaegu kitkuma , jääma söögivahe ilma . hall vanamees käskima piimohakas ja raudnõges mahl pigistama ja see käsi määrima . öelnud ja kaduma . poiss pigistama piimohakas ja raudnõges mahl , määrima käsi , kohe terve . ja nüüd läinud töö nagu iseenesest . enne veel , kui perekell hüüdma hakanud , olnud poiss peenar kitkuma ." " no see olema ju päris tore . mina suvi katsuma määrima ," ütlema Lembiku Arno , " eks siis saama nägema ." " nojaa . teine päev poiss jälle rohuaed , ammu enne kell peenar kitkuma . jääma siis mõte , et pidama hall vanamees täna jälle tulema . saama aga sedaviisi mõelnud , hall vanamees olema seal . nüüd viima hall vanamees poiss kõrvale ja hakanud rääkima : " vaatama , sina olema hea poiss , mina tahtma sina aitama . korjama see nõges ja piimohakas palju ja minema kuningalinn . seal olema kuningatütar haige , keegi ei oskama tema terve arstima . sina määrima see mahl kuningatütar käsi , siis saama tema terve . vana kuningas olema lubama see oma tütar naine , kes tema terve tegema ." " oi sina tuhat , no kas poiss läinud " " läinud küll , ootama ikka . nojaa . poiss jätma kohe töö pooleli , korjama põu piimohakas ja raudnõges täis ja hakanud minema . olema kodune miski öelnud . ikka kaua läinud , mööda tee ja mets ja soo . viimaks jõudma kuningalinn . kus kuningas maja olnud kohe tore mõis . moonamees tulnud parajasti väli , tore täkk ees , et olema mees ja hoidma kinni . kubjas olnud käsi kuldkepp , aga olema keegi sõimama ega lööma . parajasti lööma perekell lõuna , kus olema olnud nii ilus hääl nagu kirikukell ! moonamees naine läinud lüpsikord , kõik tore pits kleit selg justkui saksaproua ja hõbelüpsik käsi . poiss tahtma kohe kuningas juurde minema , aga olema lastud , et kuhu sina oma paljas päkk ja takune püks minema . poiss mõelnud : " olema nüüd hall vanamees siin ja nõiduma mina tore riie ." kohe olema hall vanamees seal ja poiss tore riie selg , muudkui rohukimp olema ikkagi põu olnud . nüüd lastud poiss kohe kuningas ette . poiss rääkima loog ära , et tahtma kuningatütar terve arstima . viima poiss kuningatütar juurde . kus olema olnud ilus tüdruk , palju ilusam kui mõisapreili , muudkui haige ja kahvatu . tooma kohe kuldkauss ja sinna sisse pigistama poiss mahl ja määrima kuningatütar käsi . kohe lööma põsk punetama ja teine päev olema terve ." " kas saama siis kuningatütar ise " " saama küll , kui mees kasvama . ja peetuma nii tore pulm , missugune veel enne olema nägema . kui vana kuningas ära surema , saama ise kuningas . tooma oma isa pärast ka sinna , andma tema kuldkepp ja pannud kubjas . moonamees ja kõik rahvas vastu olema olnud hea . ja kui jõulupuu olema tegema , siis olema moonapoiss kõik andma suur kompvekikott . käsi olema moonapoiss pidama küll patsima , aga et käsi suu andma , see olema vaja olnud ." " mina tahtma suvi katsuma , kui jälle rohuaed kitkuma minema ja kui nõges kõrvetama , kas hall vanamees tulema ." " kas tema nüüd enam tulema , see olema ju vana aeg olnud . mina olema mitu kord hall vanamees kutsuma , ei olema tulnud ." " ega tema iga kord tulema ," seletama Lembiku Arno , " see olema kohe üks aeg , millal tulema . kui see aeg juhtuma kutsuma , siis tulema , muidu ei tulema . vaatama , mõis soo taga Songuta mägi sees olema ka tore mõis või loss , aga sinna pääsema ainult üks kord sada aasta tagant , pärtlipäev öö . siis lööma tuluke mäejalg põlema , kerkima lossivärav mägi seest üles , minema aga sisse . aga minema sina teadma , millal see õige aeg olema . valetuluke , mis inimene lossivärav eemale pidama meelitama , olema iga sügis soo serv nägema . Öövahi Kaarel rääkima , et kui tema noormees olema , siis olema käima ikka mitu pärtlipäev öö lossivärav otsima . ja ükskord olema nägema värav ." " miks tema siis sisse ei läinud " " ei teadma isegi , saama küll lossivärav vahelt sisse vaatama ja nägema veidi see elu , aga sisse olema pääsema . seal pidama olema julgema ega tohtima kartma . tema tulnud hirm ja laskma ise üks valetuluke värav eest ära petma . kui siis jälle tagasi tulnud , olnud värav ja tuli kaduma ." " olema see öövaht ka üks mees ! olema mina olnud , ei mina olema laskma ise valetuluke eemale meelitama . missugune tema elu olnud " " olnud ikka tore elu . kõiksugune hea söök ja joogi . ema olema olnud vaja lüpsikord ega töö käima , istuma aga kodu ja hoidma ise väike laps , nii et suurem poiss ja plika olema võima kõik mängima käima . ega tema palju see elu nägema saama , sest värav kaduma kohe ära ." " ja nüüd ei leidma keegi see värav enne kui sada aasta pärast " " ega enne leidma ." " see olema ime küll , kuidas mõni asi kohe käsi ära kaduma ," algama nüüd veniv hääl Vilu Jaan . " mina teadma ka üks jutt , ega see päris vanaviisi-jutt olema , aga vanaisa rääkima . tema olnud ühekord jälle viinavoor . olema olnud kodunt palju leib kaasa võtma , kõik saama leib teel otsa . mindud küll kõrts öömaja , aga rahakopikas olema keegi olnud , et leib ostma , ja muidu olema kõrtsmik keegi raasuke andma . lamama siis kõrts põrand ja pink , keegi olema magama ega sõna rääkima , ehk küll teadma , et teine olema üleval . tema lutsutama kasukahõlm , et siis olema nagu parem , et sülg minema alla . siis olema äkki justkui kohin käima üle kõrtsituba , aken taga läinud veidi valgem ja mees nägema kõrts suur leivatükk , ulatuma üle kõrtsituba , lett juurest uks . olnud puhas värske rukkileib . terve kõrts olnud värske leib lõhn täis . siis olema kõik tõusma istukile nagu üks mees ja sirutama käsi leib järele . aga üks noorem mees olema saama pidama ja hõiganud : " vaatama , leib !" ja kohe kaduma leib ära ." " mis tema siis pidama hõikama " " no kõht olema tühi !" väljast kostma samm . varasem laps tulema kool . ahi olema kustuma . idataevas roosatama ja täht lööma kahvatama . Jüripäev Jüripäev moonaküla . mõisatöö see päev ei olema . paiga+lejääja saatma hommik mõisa uus moonamees tooma , äramineja vanduma ja pahandama õu , paugutama uks ja tõstma kraam välja - ootama uus koht tross vastu . valitseja uitama maja vahel ringi , kepp käsi ; astuma pikk samm pori siia ja sinna , otsima kuivem koht . virisema ja urisema mees , aga see ei tegema välja . käima ka tuba , torkima kepp katkine pliidirõngas , lagunema ahjusuu ja lutikas veri määrima sein . " olema aga siin jaht pidama , kõik sein pilama ." siis hakkama valitseja vastu haukuma . mis tema enam kartma , olema mineja niikuinii . või see olema mõni elumaja , tuul puhuma aken vahelt sisse . ja sein - selge lutikas ja prussakas puru . tõmmak lubjavesi sein üle , kui muidu häbi uus moonamees sisse laskma . või ahjusuu katki ! vaatama kord kütmine ajal , kuidas iga pragu vahelt suits sisse tulema . tema olema siin aasta elama ja kuidagi katsuma läbi ajama , aga uus ütlema , et enne ära kolima sisse , kui maja kord . andma valitseja senikauaks või oma häärber korter , kuni moonamaja kord , et inimene võima sisse kolima . kool olema juba mõni päev kinni , poiss olema aeg ümber kolama ja suvi üle aru pidama . Vilu Jaan ja Kure Kaarel minema suvi kari , siiasamasse Väljaküla , üks Põndaku , teine Kaasik . ei olema miski parata , pidama minema , muidu ei tulema välja . mõisatöö jaoks olema kont veel nõrk , ja päeviti mõis kitkuma käima - see ei toitma ka keegi . aga kui veidi suurem kasvama , siis linn pistma . moonamees leib , see olema viimane leib . Lembiku oma kolima täna ära , minema Villaveri mõis . isa saama seal tallmeister , olema ikka parem kui moonamees amet , ema olema lüpsikord vaba . Arno kari ei minema , jääma kodu laps hoidma . aga tema käima parem meel kari kui laps hoidma , minupärast või seakari . igatahes tema kauaks kodu laps hoidma ei jääma . Hilda saama juba kaelakandja , võima küll laps hoidma , tema minema isa juurde tallipoiss . olema igatahes mõistlikum koht , olema ikka omaette mees . võib-olla pistma ka meri , laevapoiss , terve suvi tema küll laps hoidma ei hakkama . Kalle Kusti jääma küll kodu terve suvi , ei minema kari ega olema ka laps hoidma , kõik õde ja vend olema suur , maailm laiali ja omaette inimene . aga tema minema suvi kärneripoiss , hakkama peenar kitkuma ja kasima . ehk tulema siis hall vanamees , kui nõges kõrvetama , ja juhatama tema kuningalinn . nii see poiss sõeluma moonamaja ümber ja mööda pargiveer juba hommik saadik ja pidama aru . ilm olema vaikne ja sompama , tibama peenike vihm . pargiveer pärn latv tukkuma must vares , pea sulg sees . ega tema teadma jüripäev miski , ükskõik kus tukkuma . mööda maantee loksuma raske kolikoorem , laud jalg kõikuma õhk . koli vahel rappuma laps nagu riidepamp ja vaatama ümber tuim silm . kes teadma , kust mõis tema tulema ja kuhu minema . siis keerama üks hobune maantee moonaküla poole . poiss tõusma kikivarvas , ajama kael õel ja hakkama tunnistama , kes see pidama olema . vana Põndaku peremees oma hall . Vilu Jaan tulema järele . " olema keegi , poiss , pidama minema . aga sügis tulema tagasi , kuli kumbki vili vanker , nael vill , tünder kartul , käpp liha ja - rubla tasku . siis sööma kogu talv omateenitud leib . tulema ema siis veel ütlema , et palju sööma . eks mina siis nägema . nojaa , poiss , jumal , olema miski tegema , pidama minema ." nüüd saatma Jaan minema . " ega enam mõni pamp olema kaasa võtma , mina aitama vanker tooma ," küsima Kalle Kusti . " mis pamp mina ikka olema . riie olema peremees poolt . ah jaa , nuga võtma kaasa . ega siis muu kui - jumal !" Jaan istuma peremees kõrvale vanker . poiss kohendama heinavõrk , seadma tekk võrk ja saatma Jaan maantee . siis jääma maha . vaatama nii kaua järele , kui hobune kaduma metsatukk taha . ega keegi , Jaan olema tubli poiss . siis hakkama moonaküla mõisavanker tulema üksteise järel . kõigepealt tulema Villaveri Lembiku oma järele . tulema kaks vanker , sest Lembiku Mart olema suur pere . nüüd tulema naaber kõik abi kraam peale tõstma . isegi Sagad Mai tulema hea nõu andma : " panema aga pada vanker keskele õlg sisse , siis ei põruma katki , pang aga sinna ." hommik veel olema Lembiku Leenu ja Sagad Maie vahel suur riid . Sagad Mai sõimama Leenu kaarnaema ja pärast pilkamine tallmeister proua . Lembiku Leenu jälle ütlema Sagad Maie kõik süda pealt ära , mis veel ütlema olema . siis lendama sõna , nii et terve küla rõkkama . nüüd aga olema pahandus möödas ja Lembiku oma ei olnud miski see vastu , et Mai koorem juures askeldama ja pada vanker keskele õlg seadma . tõstma kraam kõik peale , siduma kinni . siis andma Mart kõik pudel viin , uus koht liik . Arno jätma poiss maja nurk taga jumal ja kinkima asi mälestus . Kalle Kusti saama kuldnokakast ja kilukarp , mis Arno olema leidma mõis prügihunnik . Laasbergi Julius saama üks vana puur ja raudkonks . kui asi olema kõik jagama , vaatama poiss tükk aeg üksteise otsa ega lausuma sõna . viimaks ütlema Kalle Kusti : " kus see Villaveri mõis olema ? kas mina üksteise nägema veel ? mina tulema sina suvi vaatama ." " see Villaveri olema ikka seal kirik taga . viisteist verst siit . tulema isegi siia mõnikord tee vaatama ." " kus sina kool käima hakkama " " eks seal ka kool olema . ega mina üks enam küll saama käima ." siis lõikama jutt nagu nuga katki . Arno pöörduma ümber ja minema ära käsi andma . ronima koorem otsa ja hakkama vahtima kaugele . ema olema laps süli , jätma uks ees teine jumal . " no jumal siis , hea inimene . eks see meiesugune elu olema , täna siin , homme seal . olema hästi läbi saama , kes teadma , kuidas uus koht olema . kui olema vahel vähe ütlemine , siis ... pühkima põllenurk silm ja ronima vanker . teine laps olema , nina tilguma , uks ees kobar nagu riidepamp . kui ema vanker ase olema võtma , siis ütlema naine : " andma siis see teine siia ." nüüd ulatama naabrinaine lapsepamp tema käsi . kõige väiksem olema tema süli , teine jääma Arno ja Hilda järele vaatama , et maha ei kukkuma . kui isa juba ohi tahtma võtma , pöörduma ema veel kord ümber ja lugema pamp kõik üle : " üks , kaks , kolm ... kuus . kuus olema . oot-oot , kes siis puuduma ? ah Ellinor puuduma . vaatama , kus tema olema ." naine otsima ja leidma Ellinor sahver . ulatama see ka koorem otsa . siis lugema üheskoos veel kõik laps üle , isa võtma ohi ja vanker hakkama logisema . Kalle Kusti kõndima tasakesi koorem järel kuni maantee ja saatma silm äramineja , kuni see kaduma metsatukk taha . ära minema Lembiku Arno . olema tubli poiss , lubama talv terve see mõisavärk tulema otsa panema ja parun kivi valama . aga nüüd hakkama tulema ka uus moonamees . tulema niisama mõisavanker , lauajalg koormama püsti ja laps pamp koorem otsas . Lembiku oma tuba tulema Pikk-Kristjan . kuidas tema päris nimi olema , see ei teadma , aga Pikk-Kristjan hakkama tema kutsuma kohe esimene päev ja pära hüüdma tema alati nii . nii olema hüütud ka endine mõis . kuidas see nimi ühes Kristjan kaasa tulema , see jääma arusaamatu . olema küll pikk kolakas mees , turi veidi vimb ja silm punane . hakkama kohe vanduma tuline kuri , ehk küll keegi tema miski ei tegema ega öelnud . tema poiss ronima kohe koorem maha ja tulema Kalle Kusti juurde . see suurem olema pealmine mokk lõhki , hammas paistma . ja kui kõnelema , siis tulema sõna justkui läbi nina . olema paha poiss . küsima kohe Kusti käsi : " kas teadma , kuidas jänes Lasnamäe üles minema " Kusti ei teadma . siis haarama tema Kusti pea kaenal , tõukama müts maha ja hakkama rusikas Kusti juus vastuoksa üles nühkima . Kusti olema nii valus , et tuli tulema silm välja . " ai , ära tegema !" " aa , kuidas mekkima , kas olema hea ? kas nüüd teadma , kuidas jänes Lasnamäe üles minema " " minema ära , va jänesemokk , mis sina tegema mina haige ." aga jänesemokk andma Kusti veel mitu vops rusikas lõug alla ja minema alles siis ära , kui isa , Pikk-Kristjan , juba mitmes kord hüüdma : " Viidrik , kurat , kus sina olema ? tulema siia , viima tool ja järi tuba ." siis minema Viidrik nohisema minema , sülitama osavasti läbi lõhkine huul parem ja pahem . teine poiss , Viidrik vend , seisma sealsamas ja vaatama naerma kõik see pealt . see olema väike poisike , vana kõhn nägu , küür selg , jalg ja käsi olema peenike nagu putk . Kusti tunnistama tema tükk aeg ja küsima siis : " kuidas sina sedaviisi ... miks sina see selg olema " " ah see küür või ? kukkuma vanker maha , kui väike olema . nüüd olema sepik selg . ei see tegema mina veel miski . tahtma sõrmkook vedama " tulema Kusti juurde , haarama käsi kinni ja vaatama tige hall silm otsa . Kusti tundma , et küüraku käima paha lehk suu välja . " tahtma " " ei tahtma ! mis sina ... ja Kusti tõmbama käsi ära . " vaatama , mina näitama sina siis , kuidas isa kala jagama ." jälle haarama küürak Kusti käsi kinni nagu tangid . - nägu naeratama , aga silm vaatama tigedalt ja kalgilt . Kusti näima see uskumatu , kui palju see kõhn poisike käsi jõud olema . juba tõmbama tema Kusti käsi sirge , lööma siis teine käsi esiti kergesti ranne , pärast aga kõik jõud liige kohta . " ai !" karjatama Kusti poolnutma . Küürak laskma käsi lahti ja naerma oma kõhn tige naer . siis tippima Viidrik järele tuba poole . Kusti meel olema kurb . siis niisugune poiss tulema Lembiku Arno ja Vilu Jaan asemele . tema minema tuba ja hakkama läbi aken tulija ja mineja vaatama . kogu õhtupoolne päev tulema raske mõisavanker moonaküla , tooma siia uus elanik ja viima endine maantee rappuma . alles õhtu eel kaduma vanker külavahelt . aga käimine ja sagimine , kolistamine ja vandumine olema kuulma hiline õhtu . kui pimedik minema , tulema Kure Kaarel Kusti jumal jätma . tema peremees järele ei tulnud , olema aeg olnud , saatma sõna , et tulema poiss jala . siis tema hakkama nüüd jala minema , palju see maa ikka olema . Kusti saatma Kaarel pargiveer mööda maantee , kumbki ei rääkima sõna . maantee seisma tükk aeg vaikima , siis ütlema Kaarel : " tulema mina mõnikord vaatama . too Öövahi Kaarel juturaamat , kari olema aeg lugema . eks mina siis talv jälle ... jätma sõna pooleli ja hakkama üksi minema mööda maantee . Kusti saatma tema silm , kuni tema pimedus kaduma . siis hakkama kodu minema . süda olema raske ja meel olema kurb . nii olema ka minev jüripäev , kui tema hea sõber Sander Juhan ja Liivaku August lahkuma . pimedus tihenema ja külm udu tulema maha , pargipuu paistma ebamäärane kühma . Moonaküla aken hakkama piiluma tuhm tuluke . kui Kusti kodu tuba astuma , seisma küürak uks kõrval , kõrv toop käsi , ja küsima tang : " see ... mina ema tahtma saama toop tang . ei olema miski õhtu tuli panema . homme võtma vanamees moon , siis andma ära ." Kalle Kusti Kalle Kusti ei võetud mõis kärneripoiss , põlgama noor , aga kitkuma võima küll päeviti käima , kui peenar rohtuma . niikaua kui aed veel töö ei olnud , võima Kusti luusima mõis õu ja mööda mets , lamama park ääres , vahtima pilv ja silm saatma siia-sinna saaliv linnuke . vahel olema igav ja süda nii valus , et olema tahtma ühes pilv minema kuhugi kaugele-kaugele . Pikk-Kristjan poiss ei saama mängima , see kiusama ühtelugu ja tegema haige . ainuke sõber olema tema sepapoiss Hans , aga see ei olnud aeg tema mängima . mõnikord istuma Kusti päev otsa sepapaja ääs äär , vaatama pealt sepp lööma ja ajama Hans-poiss jutt . see olema Kusti küll palju suurem , aga pidama tema siiski sõber . lugema , kui veidi mahti saama , " must Kapten ", ja jutustama siis Kusti lugu Lendav Hollandlane . kui aga mõis orasepõld piimohakas ja telk lööma kolletama , tulema vana väljavaht , mullakinnas Tõnis , moonaküla , koputama kadakane kepp iga aken ja lausuma : " laps , homme kitkuma !" siis pidama kitkuma minema . ei olnud küll sundus , et just pidama , aga kakskümmend viis kopikas maksma päev ja raha olema vaja . tegema siis vana vikatitükk või raudplekk labidas ja minema kitkuma . päev tõus kogunema Haavaküün juurde kokku . seal ootama kivi tukk Väljavahi Tõnis . tulema kokku palju moonalaps ja vabatlaps . sealtsamast algama töö . pikk rinne panema laps männik poolt minema , igaüks viis samm esi . ega see päris kitkumistöö olnud , tulema labidas ohakas juur pealt katki vajutama , nii et maha langema ; pidama aga nii vajutama , et orasetaim ei rikkuma . sundija olema Väljavahi Tõnis . kui keegi juhtuma katki vajutama orasetaim ja Tõnis see nägema , siis kukkuma pragama ja lubama töö ära ajama . see väljavaht olema juba vana mullakinnas . kui kivi juhtuma istuma , siis jääma tukkuma tükk aeg , ja laps võima tegema , mis tahtma . aga öösiti uitama mõisapõld ringi nagu vaim . kui väljatee kartul leidma , panema tasku ja viima mõis viinavabrik . tee korjama sõnnikutükk ja viskama mõisapõld . Kalle Kusti olema ka kitkuma . hommik olema tugev kaste maas , jalg saama märg ja varvas hakkama külmetama . keskhommik paiku kaduma kaste , siis olema parem . töö ei olema raske , aga kui vähe seisatuma jääma , pilv vahtima või silm linnuke saatma , jääma kohe teine maha ja vana Tõnis hõikama : " liigutama käsi , liigutama käsi !" tüdruk ajama salajutt ja kihistama naerma , poiss lööma labidavars kivi lendama , kui väljavaht silm veidi vältima . Pikk-Kristjan poiss , lõhkine huul Viidrik ja küürak Jüri , olema mõlema ka töö . Viidrik torkima tüdruk , rääkima rumalasti ja püüdma teine ikka laiem esi jätma kui ise . Küürak naerma oma vana nägu küll vend temp , aga silm vaatama tigedasti . Kalle Kusti kiusama tema mõlema . Viidrik püüdma tema oma labidas jalg peale vajutama , läbi lõhkine huul tema selg sülitama , Jüri jälle näpistama tema oma raudne sõrm käsivars ja tikkuma Kusti ikka nii lähedale , et paha lehk , mis tema suu välja käima , lööma Kusti nägu . Kusti püüdma tema eemale hoiduma , uus esi alustama minema hoopis rind teine ots . aga kui väljavaht kivi jälle veidi tukastama jääma , vahetama Viidrik ja Jüri teine koht ja olema jälle Kusti kõrval . lõuna sööma männik ääres niit . pärast söök heitma tüdruk magama , poiss hakkama koerus tegema . Viidrik käima tüdruk torkima ja kiusama , Jüri tippima , pea õlg vahel , kaasas , näpistama tüdruk jalg ja naerma oma tige naer . Kalle Kusti olema eemal rohi pikali ja vaatlema pilv . kust tema ometi tulema ja kuhu minema ? justkui valge vill taevalaotus rändama pandud . kui pääsema pilv äär , reis ära kaugele maa . aga Pikk-Kristjan poiss saama tüdruk jändamine himu otsa , tulema Kusti juurde , kutsuma tema kaasa küün taha põldmurakas otsima . " mina ei tahtma tulema . nüüd kevad olema miski põldmurakas ." Viidrik ja Jüri võtma Kusti käsi alt kinni ja vedama tema poolvägisi küün taha . seal avama Viidrik pihu , näitama peopesa siplev sitikas ja ütlema : " nägema , kus põldmurakas . kas tahtma sööma " " laskma mina lahti !" " ah sina ei tahtma . Jüri , võtma tema maha !" nüüd tõukama Kusti maha . Jüri istuma tema rind ja hoidma käsi kinni , Viidrik kangutama pulk tema suu lahti ja toppima sitikas suu . siis panema peo suu peale , hoidma suu kinni ja karjuma : " sööma nüüd , sööma põldmurakas , kurat !" Kusti purskuma pisar silm , tema püüdma käsi lahti päästma , siputama jalg - asjata . Jüri käsi olema nagu tangid . sitikas kõditama suu , minema kurk , ajama läkastama , aga lahti tema ei lastud . mis rohkem tema siplema , see vihasem minema teine . " kas sööma põldmurakas ära , kas sööma !" tänitama Viidrik ja sülitama läbi lõhkine huul tema otse nägu . Kusti püüdma Viidrik käsi hammustama . " ah sina hakkama hammustama ! nüpeldama , Jüri , nüpeldama !" nüüd hakkama Jüri oma raudne sõrm tema iga poolt näpistama , Viidrik kargama tema peale ja hakkama jalg trampima . " appi ! ära tapma !" nüüd tulema teine abi ja Kusti pääsema piinaja käest . tema sülitama sitikas suu , minema teine eemale ja hakkama nutma , nii et süda tahtma lõhkema . aga kogu õhtupoolne päev kiusama tema Viidrik ja Jüri . toppima ise tema lähedus ja Viidrik algama : " Jüri , kuulma , Jüri , kas põldmurakas olema jalg all " " ei olema !" " ai sina kurat , siis sööma Kusti sitikas ära ." ja mõni aeg pärast jälle : " Jüri , kuulma , Jüri , kas põldmurakas olema jalg all " ja ikka nii kuni õhtu . Kusti olema sitikas halb maik suu , süda pööritama , hing viha ja kurbus , aga tema ei vastama miski . õhtu ütlema kindlalt ema : " mina Pikk-Kristjan poiss väli enam ei minema , tegema mis tahtma . minema parem kärner juurde rohuaed , olema pealegi , et seal olema raskem ." teine hommik ei olnud veel päikesetera mets tagant väli , kui Kusti juba rohuaed värav kärner ootama . olema rohuaed pealegi raskem , aga väli tema enam ei minema . naine tulema lüpsikord , meierei hakkama kolistama piimariist . tall ette kogunema moonamees tööjuhatus ootama . Hans avama sepapaja uks ja hakkama ääs tuli õhutama . siis minema kari välja , tall ette ilmuma kubjas . mees tooma hobune välja ja hakkama see vanduma ja manama ette rakendama . mõisapäev algama . varsti ilmuma ka kärner , avama aiavärav ja viima Kusti üks paar suurem poiss töö . poiss panema peenar kastma , Kusti andma käsi raudlabidas ja viima härrastemaja ette veidi rohtuma tee puhastama . " olema siis tasa , ära palju kolistama ," õpetama kärner . " parunihärra magama veel ." minema siis ise kikivarbail kasvumaja talitama . tema käima alati kikivarbail , päev , kaugel aed , nagu olema parunihärra lähedal , kes ei tohtima eksitama raske samm . Kusti hakkama puhastamine suur trepp eest peale . ümberringi olema kõik vaikne , ainult tema labidas tegema kruus krõhva-krõhva . Kusti ei olnud mõisamaja veel kunagi nii lähedalt nägema , suur trepp eest käimine olema moonakas keelama . aga nüüd võima küll siin olema , kui töö tee , võima maja isegi käsi katsuma . trepp olema värviline klaas ja palju mitmesugune lill . aken ei ulatuma sisse vahtima , ei tohtima . küll see võima seest tore olema ! aga kuningaloss olema ikkagi palju ilusam . seal olema kõik kuld ja kalliskivi . mis tema nüüd pidama sees tegema , kas vaatama ka , kuidas tema puhastama tee ? mis muu kui magama . saks heitma õhtu hilja magama ja ärkama hommik hilja . see olema kohe tema viis . ega tema kuldvoodi küll olema , nagu kuningaloss . trepp kõrval maas olema parun laps mänguasi . kõik tore , pood ostma . suur pall , tore mänguhobune , käru ja väike labidas . see olema raud tegema nagu päris labidas , muudkui palju väiksem , vars olema kollane värvima . küll see võima olema hea mängima ! Kusti tahtma see labidas katsuma , puudutama näpp , aga vaatama kohe vilksti mõis aken poole ja jätma katsuma . ja jälle tegema Kusti labidas teekruus krõhva-krõhva . vastu keskhommik tulema mõis ümbrus elu . vahimees sõitma veevaat köök uks ette , köök aken tegema lahti , uks hakkama käima . kutsar avama tõllahoone uks , hakkama hobuseriist puhastama ja nühkima . tallipoiss viima haige Kremilda jalutama . see olema parun ratsahobune , juba teine nädal haige . mis tema viga olema , ei teadma tohter , aga norus tema olema ja jalga hellitama . Kusti olema juba kõik tee puhas ja raudreha üle riisuma , kui peremamsel , valge põll ees , välja tulema , kellapost juurde minema , nöör pihk haarama ja perekell hüüdma panema - till-tall ... keskhommik pääsema , üks söögivahe olema möödas . pärast keskhommik panema kärner Kusti peenar kitkuma . andma peenar kätte - olema lõuna valmis . ah , kui nüüd hall vanamees tulema ! Kusti hakkama töö . igav olema noppima rohutaim . kitkuma kükitama - hakkama kohe selg valutama , istuma - jääma jalg kange . ja nõges kõrvetama nii valusasti . see ehk olema hea , et kõrvetama , siis ehk tulema hall vanamees . jalg ja käsi hakkama kipitama , aga see tema ei hoolima . Kusti kõrvetama meel jalg ja käsi , siis ehk tulema hall vanamees , õpetama rohi ja juhatama kuningalinn . pärast jääma valu vähem , käsi ainult õhetama ja punetama . Kusti noppima ja noppima rohutaim , töö edenema aga visalt . vaatama sirelipõõsas poole - kas ei seisma seal keegi , kas ei tulema sealt hall vanamees . sulgema silm , ootama tükk aeg , avama siis - ei keegi . mõnikord kostma selg taga samm , Kusti ei usaldama ümber vaatama , samm kaduma . ei tulema , ei hoolima tema keegi . liblikas lendlema peenar kohal , mesilane sumisema õhk ... ah , küll olema tema hea . kas tema ka mure pidama olema ? kas olema ka halb liblikas , kes teine haige tegema ? kui saama ise tiib , lendama ära kaugele , kaugele . ah , kui saama võõras maa kuningas , tulema siis siia tagasi , ei siis kartma keegi . parun lubama suur trepp eest läbi käima , laskma oma laps mänguasi katsuma . tema ei tahtma see , tema olema ise palju parem . küll siis Viidrik ja Jüri tema kartma ja paluma põlvili maas arm . tema ei tegema see miski , muudkui peotäis põrnikas laskma ära sööma , katsuma , kas olema hea . ei , tema ei andma tema ka põrnikas , andeks andma , las nägema , kui hea kuningas tema olema . kui see valu süda ei olema ! peenar saama kitkutu , perekell lööma lõuna , hall vanamees ei tulnud . kes tema hoolima ! vaevalt sööma , minema Kusti sepapada Hans juurde . Hans istuma söekast aken all ja lugema " must Kapten ". Kusti istuma sõber lähedale , tahtma tema oma mure kõnelema , aga ei saama , pisar tulema silm . " mis sina olema " " ei miski . Hans , kas sina ka mure olema " " eks mõnikord olema ka . aga mis sina ikka viga olema " Kusti tahtma kõnelema oma igatsus , see , kuidas tema halb olema suur trepp ees tee puhastama , kuidas aed igav olema peenar kitkuma , nõges kõrvetama ... ja Pikk-Kristjan poiss kiusama alati . tahtma kõnelema oma igatsus , et tahtma ära kuhugi kaugele . ei saama aga kuidagi see hakkama , ainult see suutma ütlema , et Pikk-Kristjan poiss peksma tema eile , toppima põrnikas suu ja käskima ära sööma , et see olema põldmurakas . Hans lubama poiss tuupi tegema . ära aga Kusti sellepärast liiga palju muretsema , kui mõnikord halb olema . no olema halb , no mis sest - pärast minema kõik asi heaks . mitu kord seesama Lendav Hollandlane häda olema , aga ikka pääsema välja . ei , kui raamat lugema , siis nägema , et mina häda olema veel miski see kõrval , mis olema tema seal raamat . kohe vaatama , et surm silm ees , aga nägema - välja pääsema . tema mõnikord tahtma olema suur häda , et siis olema hea , kui häda pääsema . ära muretsema miski . " kas tahtma , mina andma sina oma püss . vaatama , see olema uutmoodi püss toru , nagu ikka püss , kukk ja ... aga vedru laskma . panema aga kivi kuul sisse , tõmbama vedru kange ja siis laskma trikkel lahti . siis panema kuu minema , nii mis ulguma . võtma see püss ise !" Kusti ei tundma püss suurem lõbu , aga et sõber Hans see kinkima , võtma tema vastu ja tundma see kui kingitus rõõm . peale lõuna olema Kusti palju parem olema . töö edenema hästi . mis sest , et mõnikord olema suur mure , küll lõppema kõik hästi . kuidas Lendav Hollandlane häda olema , aga ikka pääsema välja . oht eel tulema noor parun käru ja labidas aed . olema umbes Kusti-vanune poisike . ilus saksa riie selg ja kollane saabas jalg , ainult säär olema paljas . sõitma käru üle peenar ja sorkima labidas peenar . kui Kusti kitkuma mõni viljataim juhtuma välja tõmbama või jalg peenar serv astuma , siis hakkama kärner kohe pahandama , aga tema võima sorkima küll . tulema Kusti juurde , tõmbama käsi paar kord rohi peenar , aga tüdima kohe . Kusti töötama hool ega vaadanud poiss poole . viimaks nägema poiss Kusti püss peenar vahel maas . " mis see olema " Kusti kohmetus , püüdma püss peitma ega lausuma sõna . " mis see sina olema " " püss ," kohmama Kusti viimaks . " näitama , mina ka laskma ." Kusti andma püss arglikult noorparun kätte . see ei osanud tema miski tegema . siis Kusti tõmbama ise püss vinna , panema kivi sisse , andma jälle noorparun kätte ja ütlema juba julgemalt : " laskma nüüd , tõmbama sealt alt trikkel ." poiss laskma ja vihisema lendama kivi minema . " oi , see olema tore ! kust sina see saama ? anna mina ." kes käest Kusti püss saama , see ei ütlema tema mingi tingimus , ja ära andma tema see ka ei tahtma . " andma , mina andma sina oma labidas ." " mina ei tahtma sina labidas ." ja Kusti sirutama käsi , et püss tagasi võtma , aga parun tõukama Kusti vastu rindu , võtma käru ja püss ning minema . labidas jätma maha . Kusti ei saama tükk aeg aru , mis olema sündima . viimati taipama , et noorparun olema ära viima tema püss ja maha jätma oma labidas . hommik suur trepp ees olema labidas tema nii kallis ja kättesaamatu nägema , et tema see katsuma ei usaldama , aga nüüd tema see labidas ei tahtma . niisugune kerge ja tühine asi . kui mullane käsi vars kinni võtma , siis määrduma vars kohe . ei tema see tahtma . ah siis saksa laps tulema ka tema kiusama . no kiusama , kiusama , küll ükskord tema ... ja jälle minema Kusti süda raske . ei tahtma ka rohuaed töö käima . ei tulema tema hall vanamees tee juhatama kuningalinn , ei hoolima tema keegi . olema isa tema parem kari pannud siia Väljaküla , olema võima olema üksi ja omaette . kui päikesetera kaduma tall taha , laskma kärner Kusti kodu . ema olema söök juba valmis . isa tulema raske samm kodu , istuma väsinud uks ette pink , märss selg . tulema alles siis sööma , kui ema mitu kord kutsuma käima . peale söök minema Kusti lakk magama . uni ei tahtma kuidagi tulema . park hakkama laulma ööbik , jõgi poolt tõusma udu ja eemal sinama Songuta mägi . see mägi all olema linn , sinna pääsema ainult kord sada aasta tagant pärtlipäev öö . Öövahi Kaarel olema kord linnavärav nägema . kui nüüd tema minema otsima linnavärav . aga see ei leidma nüüd , sada aasta ei olema veel täis . miks elama Kusti nüüd , miks ei elama tema varemini , või sada aasta hiljemini ? ja jälle tulema mure Kusti süda . tulema suur mure nagu must pilv , katma terve moonaküla ja tahtma Kusti lämmatama . ah , kui nüüd nutma saama , nutma saama , siis olema palju kergem . Vilu Jaan ja Kure Kaarel Karja Vilu Jaan käima Põndaku kari . kui taevaäär lööma punetama , äratama vana perenaine tüdruk ja saatma lüpsma . Jaan magama siis veel tall lakk , õlekott pea all ja vana palitu peal . kui aga aidauks avama ja naine hakkama kurnama piim , ronima vana perenaine redel mööda üles , pistma pea lakaluuk sisse ja hakkama laulma : " karjane , tõusma üles , tõus-tõus ! karjane , tõusma üles , tõus-tõus !" kui Jaan kohe ei ärganud , ronima vana perenaine paar pulk kõrgemale ja jätkama oma ühetooniline viis : " tõusma nüüd ikka üles , Jantsi , tõus-tõus ! juba teine kari minema välja - Päitsik olema kell kael , Lillakul olema lill sarvis ... tõuse nüüd üles , tõus-tõus ! küll lõuna ajal jälle tukastama . karjane ... kuid vana perenaine saama kaua laulma . Jaan maigutama suu , tegema õlg tõrjuv liigutus , tõmbama vana palitu üle pea ja magama edasi . siis ronima perenaine päriselt lakk , tõmbama tasakesi palitu pealt ära ja laulma Jaan kõrv ääres : " karjane , tõusma üles , tõus-tõus !" siis saama Jaan maa lahti , tõusma üles , uni silm , pea sassis . kui see tõusmine nii raske ei olema ! " kas päike juba kõrgel " " tulema aga nüüd maha , eks lõuna ajal jälle tukastama . leivamärss olema varjuvärav kõrval varn . pesema kaev uni silm ." nii algama Jaan karjapäev . roni nohisema redel mööda alla , panema kaev paar kord vesi nägu , pesema uni silm . siis teritama ait ees käiakivi nuga , see ei unustama tema kunagi , võtma varn leivamärss ja hakkama kari järel sammuma mets poole . olema esiti veidi tusane ja pahur , käratama koer ja lööma loom . ah , kui see hommikune tõusmine nii raske ei olema ! silm olema nagu liiv täis ja tina jalg . olema see karjane elu ikka miski väärt ! olema ilus ilm või vihmane , argipäev või püha - ikka pea tõusma . Jaan tõmbama pea õlg vahele , raputama ja puristama külmavärin maha . tema-mees veel panema vastu , aga Kure Kaarel vist küll terve suvi kari ei käima , liikuma nagu unekammits päev otsa . ega olema tema karjahoidja : kui oinas veidi põrnitama , siis lööma kartma , härjavärss mölin kuulma hakkama nutma ja jooksma puhm peit . oma karjakoer ei saama jagu , see redutama niisama kari ümber ega olema tema põrmugi kasu . see nüüd mõni karjane , kaks kord kari jooks pannud . esimene kord leidma kodunt lakk , andma nahatäis käsi ja saatma uuesti kari . teine kord olema kaks päev Paapniit heinaküün redu ja alles nälg ajama tema talu lähedale hiilima , kust tema jälle kinni võtma , andma nahatäis ja saatma uuesti kari . mõnikord kohe kahju poiss , noor teine alles , päris laps . ja õige imelik jääma viimane päev : suur pea kõikuma peenike , kirp ja prussakas tikitud kael otsas nagu mooninupp , silm põlema , põsk õhetav ... mis tema pidama olema ? enne olema ikka sõbramees , ajama jutt , mängima teinekord , pidama plaan , nüüd põrnitama altkulmu ja närima küüs . ega see Kaasik oma nüüd küll suurem asi olema . niipalju nüüd talu ei saama , et andma poiss korralik saabas ja jalanarts . poiss jalg kärn ja lõhkine , punetav nagu hanelest . iga hommik nutma , kui jooksma läbi kastene rohi , ütlema , et valu ulatuv süda . tema-mesi nüüd ikka panema vastu , kuid see olema tema ka viimane suvi kari käima . tulev aasta pistma linn , lukussepp õppima , tädimees olema juba koha valmis kuulama meister juures . see olema hoopis teine asi , olema ikka omaette mees . ja tore olema : püks ja sinine pluus läikima rauatagemetene ja õline , käsi ja nägu olema must . ei seal aitama miski , see olema kohe niisugune amet . aga laupäev õhtu pesema käsi ja nägu bensiin puhas , panema krae kael , uus riie selg , uurikett üle rind ja minema välja . kes see ütlema , et ei olema härra ! võima ju ka kodu käima tulema , kui saama sell , las vaatama , mis mees Vilu Jaan olema saama . aga nüüd ei aitama miski , pidama see suvi kari käima , muidu ei tulema välja . kui Jaan karjamaa jõudma , olema tuju jälle hea ja uni täiesti lahkuma . viskama paar hundiratas ja hõikama üle lepik Kure Kaarel : " A-a ... a-a ... a-a-aa ... siis otsima põõsas poolelijäänud korv ja hakkama punuma see . sügis pidama korv ja luud kümme rubla kokku saama ! see kuluma linn ära mari . Kure Kaarel käima Kaasik kari . kui perenaine tulema Kaarel äratama , nägema see parajasti uni . keegi ajama tema taga pikk vemmal ja püüdma lööma vastu paljas jalg . tema jooksma kadakapõõsas vahel risti-rästi , aga ei pääsema kuhugi . jalg valutama nagu tuli , sest kogu nõmm olema täis terav kadakaokas , mis iga samm valusasti torkama jalg . ime , kuidas tema kõik seisma püsti , nagu olema keegi täis toppima kogu nõmm terav punane nõel . juba olema varbavahe okas täis , juba tald , nüüd kogu jalg ! nii küll tagaajaja eest kaugele ei pääsema ! küll ähkima ja puhkima jooksma ja vemmal käima matsatama vastu maa ! Kaarel tõstma jala , et okas ära pühkima - heldeke , kõik ümberringi okas täis nagu siil kasukas . küll olema imelik okas , just nagu lumepank jääma jalg ! mis see siis olema ? kogu maapind elama . iga pool , kuhu jalg astuma , tõusma okas ise püsti ja sirutama ots vastu . enam ei jõudma jalg tõstma ja valu ulatuma süda ! juba tahtma Kaarel maha heitma põõsas taha , peitma pea käsi vahele - tegema , mis tahtma , lööma või maha . kuid seal lõppema äkki kadakanõmm ja algama lage liivaväli . sinna ! seal jääma ometi okas maha . nüüd hakkama Kaarel põli sumpama pehme tuiskliiv . okas jääma küll maha , kuid Kaarel märkama , et olema sattuma üks häda teine : liiv olema kõrvetavalt kuum , jalg otse põlema liiv . tema karjuma valu pärast , tagaajaja naerma . mis tema viga , tema suur saabas . ei , nii põlev jalg ära enne kui jõudma mets ! jälle tahtma Kaarel heitma maha - tegema , mis tahtma , kuid seal jooksma mets ise tema vastu . " see olema nagu muinasjutt ," saama Kaarel mõtlema ja hüppama esimene põõsas taha . siin aga põrnitama tema vastu Kaasik pull , seal Kirju , seal Tõmmu - kogu kari mets . mis see siis tähendama ? nüüd kogunema kõik tema ümber , ajama lõug laiali ja irvitama naerma . ime , tema olema see veel nägema , et loom ka naerma võima ! terve kari tulema rüsinal Kaarel ümber kokku ja tahtma tallama tema jalg alla . Kaarel vehkima käsi siia-sinna , viimaks ronima häda känd otsa . siin pidama tema eest ära hüppama ! andma jalg tõuge - ja nii kergesti see minema ! kohe tõusma lend ja heljuma üleval puu kohal ... muudkui hoidma aga keha otse , et pea allapoole ei langema . minema niisugune hoog , et tuul aina vuhisema kõrv . kui hoog vähenema , laskuma madalamale , tõukama jälle jalg maa ja lendama edasi . ha , nüüd võima tema tema taga ajama niikaua kui tahtma . kuhu tema jääma ? Kaarel vaatama üle õlg tagasi ja kohkuma . peremees ronima ka känd otsa , andma jalg tõuge ja lendama tema järele . mis see siis tähendama ? pull tõukama jalg maa ja tõusma lend , Ruske samuti , Kirju ka ... juba lendama terve kari , kõik nägu irvitav naer . nüüd ei olema enam pääsemine ! peremees olema siinsamas , pull kihutama tema mööda ja keerama sarv vastu . aga peremees ei olnud käsi enam vemmal , vaid terav raudkonks . sell lööma tema Kaarel pintsak läbi ja karjuma kole hääl : " kas saama maha , kas saama maha !" Kaarel karjatama ja ärkama . saama kohe aru , et olema Kaasik lakk , aga imestus , et muist unenägu ilmsi edasi kestma , sest perenaine seisma tema kõrval , rebima pintsak pealt ära ja hüüdma : " kas saama maha ! kas saama maha !" Kaarel kägarduma nurk ja hakkama paluma : " ära lööma , ära lööma !" kuid perenaine ei olema täna kuri , kutsuma tema lakk maha ja küsima , kuidas olema täna jalg . nüüd virguma Kaarel täiesti ja mäletama , et eile õhtu olema tohterdama tema jalg . tema olema juba teine kuu sumbanud paljas jalu päev päev kõrval , olema see siis hommikune kastma või päevane kuumus käes , ees kadarbik või taga luht soo maakevesi . olema tallama jalga ork ja klaasikild ja jalg olema lõhkema iseenesest . olema nutma kari peaaegu iga põõsas ääres . iga hommik , kui tulema lakk maha , olema jalg nagu tuli täis . hommikune kaste jahutama tema veidi , aga kui tema jõudma kadakanõmm ja jalg kuivama ära , hakkama tema keskpäev paik jälle valutama ja tuli välja ajama . kõige halvem olema õhtupoolikuti , siis käima kari luht taga , see olema täis terav ork ja okas , kuna iga mätas vahel lirtsuma kollane maakevesi . seal hauduma varbaalune ja minema lai lõhkema haav . kodutee aga kuivatama tuul jalg , haav hakkama lõhkema ja kirvendama . kevad andma tema küll ise jaoks saabas , kuid see olema suur ja kõva nagu sarv . Vilu ilm võima ikka käima , aga palav hõõruma jalg veri ja rakk . olema kurtma algul oma häda ka peremees , kuid see olema öelnud , et lask aga siis paljas jalu , kui saabas hõõruma , nii olema kergem . nüüd , peale see suur pahandus , mis olema hommikune ärkamine , hooletu karjahoidmine ja kõige rohkem veel ärajooksmine pärast , ei julgema Kaarel enam tegema jutt saabas . jah , imelikult olema see suvi alanud . kevad olema veel kõik hea , pererahvas lahkem , loom parem ja koer sõnakuulelikum . hommikuti minema tema laul kari ja lepik kohal hõikama Vilu Jaan vastu . siis olema vähehaaval kõik muutuma . esimene pahandus tulema hommikune ülestõusmine pärast . küll olema raske tõusma ! uni rõhuma tema maha nagu tina . ei saama ega saama maa lahti . esiti naljatama pererahvas , et see aeg hoob alla , ei tõusma siiski , pärast hakkama pahandama ja hiljemini koguni lööma . ja imelik olema see magamine : kogu öö magama nagu linnuke oks , ärkama üles mõni tuhat kord ja käima lakaluuk vaatama , kas päike juba tõusma , aga koit eel uinuma nagu surnu . ja siis tikkuma päev uni peale nagu painaja . kisk või küüs silm lahti , vägisi minema jälle kinni . mitu kord olema jääma kari juurde magama , kuna loom olema läinud paha peale . olema ka õige aed kuskil : välja serv mõni roigas ja koppel ääres mõni üksik teivas . siis olema peremees või perenaine tulnud vemmal . vähehaaval võõrduma koer sõna kuulma ja loom näima kiusama tema meelega . ah , kuidas tema silm ees mõnikord minema kirju ja must viha pärast , olema maha lööma kõik loom viimseni ja näidanud peremees ! iga kord kui see vihahoog tulema , hakkama kõrv kohisema , palavus juga käima üle ihk ja silm ees tantsima punane plekk . kaks kord panema tema siis jooks , kuid see ei tahtma tema mäletama . ja ime , et eile perenaine ise hakkama vaatama ja tohterdama tema jalg , see olema veel kunagi tegema . tema vingerdama maas kaev taga ja nuuksuma valu pärast , kui perenaine tulema sinna ja küsima , mis viga . nagu ei olema tema küllalt iga põõsas taga nutma . jah , siis tema alles nägema esimene kord , kui sügav haav jalg ja kuidas iga varbavahe mädanema . olema siis kutsuma peremees sinna . olema siis peetuma nõu ja hakatud tohterdama . peremees tahtma esiti määrima jalg silgusoolvesi , kuid see olema Kaarel vastu kindlasti , teadma juba , kui valus see olema , tegema ennem mis tahes , või ära tohterdama sugugi , aga silgusoolvesi tema küll määrima ei laskma . olema siis viimati varbavahe määrima tõrv ja lõhkehaav käärirasv . kogu öö olema jalg õhetama ja ajama tuline , aga nüüd hommik olema palju parem . perenaine tooma valge jalanarts ja oma pastel . see olema küll pisut suur , kuid ikkagi parem kui kuivama saabas . kui siis Kaarel minema karjatänav mööda alla , tundma , et jalg olema nagu vilu , et jalg olema nagu puhanud ja palju parem olema olema . hommik tunduma ilusam ja loom parem . lepik kohal hõikama vastu Vilu Jaan hüüe peale , see olema tema enam tegema kaua aeg . Karja Kaarel tundma , et tema enam ei olema süda see must viha , mis seal olema asuma kogu viimane nädal . ainult meel olema kurb , et tema karjapäev nii olema läinud . pärast keskhommik tema aeg kari lepik taha . tahtma kokku saama Vilu Jaan , et tema ajama jutt ja saama vähegi osa see rahulik meeleolu , mis olema Jaan alati . Jaan istuma mätas otsas , ajama vile ja seadma kokku uus korvivõru . olema nii amet , et ei märganud Kaarel enne , kui see küsima : " mis sina tegema nüüd " " ah sina . uus korv alustama . üks lõpetama ära enne keskhommik . see saama Pärtel perenaine . nüüd asutama uus Otsar Marie . mina olema tellimine palju , olema mees ja tee . Peedu oma tahtma marjakorv ja Sepa rahvas olema tellimine kümme looma peale . olema aga mahti tegema . siiski - kümme rubla tahtma sügis kokku ajama korv ja luud ." Kaarel vaatama Jaan salkus pea , tugev kael ja suur käsi . kui suur ja tugev tema ikka olema ! ja jalg olema päris terve , muudkui veidi korpas ja päevituma . miks tema ei pidama olema terve , kui jalg järgi tegema saabas siinsamas kivi ääres . loom sööma rahulikult ja koer olema kärme vastu jooksma , kuhu Jaan saatma . " küll sina olema hea ," ütlema Kaarel nagu endamisi . " mis tema nüüd hea olema , aga eks pidama ajama läbi . kuidas sina nüüd olema , kas parem ? olema ikka mees , aeg suvi läbi , eks siis sügis nägema ." " mina vaatama , sina olema kohe palju parem loom kui mina ." Jaan panema korvivits käsi ja vaatama Kaarel otsa . see näima täna jutukam ja lahkem kui muidu . ja tõepoolest , mis tema siis põrnitama , peaaegu pool suvi ees , see tahtma teenima , olema ikka mees . " ah , mis ," lööma Kaarel käsi . " ei tahtma mõtlema see karjasuvi ." " ei , kuulma , sina ära mõtlema ühtelugu , et elu olema paha või sedasi . siis olema paha . sina pidama rohkem kuraas . kui olema mõnikord paha , lööma käsi . või see mina elu olema kuldne , aga mina ei tegema välja . sina ütlema , et loom olema parem , kus tema parem olema . kuulma , mis mina sina ütlema sõbramees poolest : mina olema tähele pannud , et sina ei sallima enam loom . mis karjane see olema , kes ei sallima oma loom ja koer . nii see asi minema halb , siis ei sallima loom ka sina ja minema paha peale . ei , küll loom tundma , ära see ütlema , küll see ka omajagu mõistus olema . kust see olema tulnud ? kevad sina ei olnud niisugune . kandma talleke üle kraav ja söötma tema pihupesa leib ." " mina ei teadma isegi , kust see tulema , aga mina ei sallima see silmaots . tema justkui kiusama mina kõik ega kartma põrmugi . teadma , eile õhtu , kui minema kari kodu , jooksma kohe väljanurk vastu , suur vemmal käsi , aga Kriim minema ometi vili . mina kõrvalt kohe minema läbi , paar samm vahe . küll karjuma ja andma vemmal , aga ajama sarv ette , põrnitama tigedasti ja minema . ega saama mina tema rukis välja , enne kui peremees tulema abi . see andma siis mina vastu paljas jalg , et miks laskma . kas teadma , mina olema nii suur viha , et silm ees minema must ja krigistama hammas ... olema see lehm maha lööma sinnasamasse , kui aga olema jõudma . ja kui osavasti lammas jooksma kapsaaed ! vana oinas pugema läbi sina jalg vahelt , kui jääma aiavärav ette . no ütlema , mis mina tegema , mis mina tegema ? ei , sina olema kohe palju parem loom ." " kus tema mina parem olema , aga mina sallima see . loom pidama ju vahel meelitama , siis loom kuulama sõna . teinekord pidama muidugi kuri olema , kui vaja . küll tema see mõistma . mina olema see asi kõik selge . pull andma alati seen , kui leidma , see olema tema peale maias . kohe inisema vastu , kui hüüdma , et pull , seen . siis laskma ise sügama . aga mõistma kohe ka , kui paha peale olema minema ja mina vähe käratama või vemmal mõõtma mööda külg . vana Tõmmu , teadma , see lai sarv lehm , sööma praegu seal kask all , see armastama jälle soolane , üle see ei olema tema miski . see andma jälle kõik silgupea , sedaviisi meelitama see . noor Kirjak armastama nõges - imelik küll ! iga kord kui minema mööda ait ots , olema nõgesepõõsas . las võtma , las võtma , seisma kohe juures ja laskma võtma . sedasi loom ka teadma , et tema hoolima . ainult väike Ruske ... tema kas andma miski või ei andma , see olema ükspuha , tema kuulama ikka sõna . teinekord lüps ajal käima sügama kukal , see meeldima . lammas olema miski , see käima mina järel nagu koerakutsikas . see söötma pihupesa leivaraasuke ja koorik . teinekord peremees küll ei tahtma lubama , et raiskama leib , et tema andma koorik parem künnihobune , aga või peremees iga kord nägema olema . mõnikord pistma ait salv peo kaer tasku ja söötma pärast lammas ja Mustikule - küll see olema maia kaer peale ! sedasi pidama loom meelitama ja sallima , loom see tahtma . siis ka hoidma . teinekord pidama küll ka kuri olema ja käratama . andma mõnikord karjapiits mööda jalg , aga see olema siis asi eest , et loom ka teadma , mis eest tema saama . ära tühi lööma , küll tema ka oma aru pea olema ! ja ära näitama , et sina loom kartma , siis olema asi paha . küll tema mõistma , et tema sina üle olema ." " ei saama kohe ." " siis olema küll paha , kui see asi kord sedasi olema läinud , siis pidama minema mõni teine kari , kus loom sina ei tundma . aga kuhu sina nüüd pool suvi enam minema ? ehk aeg siiski läbi see pool suvi ." " kohe kuidagi enam ei saama . peremees ja perenaine olema paha , irisev , kui vähe miski olema . peremees andma kepp ja perenaine sagima juus . eile jooksma lammas kapsaaed , värav olema lahti . jooksma küll kohe välja ajama , aga niipea ei saama . seisma mõlema õu , peremees ja perenaine , aga et kumbki abi olema tulnud , see ei olnud . muudkui sõimama ja pahandama . sestsaadik ... sestsaadik , kui ära olema , sina teadma küll ... olema muutuma õige õel ." " nojaa , sina ei olema pidama ära minema , eks mina öelnud , nüüd tema oma õigus täis , nüüd olema see raske . aga katsuma läbi ajama , katsuma läbi ajama . eks olema mina teinekord peremees pahandus ja tulema ütlemine ... ei , ega mina küll laitma või , peremees ja perenaine olema mõlema hea inimene . aga või sina isegi iga kord ilma süü olema . pidama ju teinekord karistama , muidu minema hukka . minev laupäev õhtu hakkama künnipoiss jändama , ajama kuur sein äärest viljaredel ümber , üks minema katki , siis peremees käratama peale . aga ega mina see siis ... see olema asi pärast . eks tulema mõnikord ütlemine . pärast olema jälle hea ." " aga mina minema silm ees must , kui hakkama . kas teadma , kui mina esimene kord ära jooksma ja kodu lakk nutma , siis hakkama silm ees virvendama , mõtlema , et lööma tema mina või maha , aga tagasi mina enam ei minema . aga kuhu sina pääsema ... " muidugi , kuhu sina pääsema , kuhu see meiesugune pääsema . ega mina ... ega mina see karjapõlv nii meeltmööda olema , aga tulema läbi ajama . kui mina kord juba lukussepp saama , küllap siis ... tulema ka linn , lukussepp või tiisler õppima , kui mõni aasta veel sirguma . mina kuulama sina koht . kuulma , olema juba mõelnud , kes tahtma saama " " ei teadma isegi veel . justkui ei tahtma keegi , ei tahtma olema . või jälle mõnikord tulema imelik mõte , tahtma olema ei teadma mis . üleeile lõuna ajal istuma peenravahe ja kitkuma vesirohi siga . siis olema paha olema , nõges kõrvetama . kana tulema aed ja mina mõtlema , et küll olema kanal hea , olema vaja kari käima ja rohi kitkuma . miks mina ei olema kana ? mõnikord tahtma olema liblikas , teinekord jälle pilv , et lendama üle maa ja meri ." " sina olema niisugune imelik mõte ja tahtmine . mina olema aga kindel : see suvi veel kari , tulev aasta linn lukussepp juurde ." Jaan olema hea meel , et Kaarel olema jälle sõbralik ja jutukas . tema kõnelema mitmes kord Kaarel oma plaan ja lukussepaamet ja tahtma kangesti , et Kaarel olema oma plaan . siis näitama tema oma raha , see olema sugu üle viis rubla , kõik teenima korv ja luud . vaskraam rahakott olema tema see tarvis püks sissepoole õmblema tasku . pärast õmblema tasku jälle pealt kinni . näitama , kuidas tema väänama luuavõru vits tuli vinnutamata , ja õpetama , kust saama kõige parem korvivits . Kaarel võima ju ka tegema korv ja see ise teenima lisaraha . Karja ajama kokku ka õhtupool luht taga . siin näitama Jaan tema oma linnupesa , mis tema olema kõik täpselt arvestama ja märk pandud . suur mänd all olema tema pulk tegema puur ronk poeg . see toitma Jaan hool ja tahtma õpetama rääkima . ronk kuulma tema muu sõna ei rääkima , kui : tere hommik ! arvama , et ronk veidi juba kraaksuma sedamoodi . siis seletama Jaan veel palju muu . et luht tagant mänd juurest kaasik nurk olema täpselt üheksasada seitsekümmend samm , see olema tema mõõtma mitu kord . Kaasik nurk kadarbik kivi olema nelisada kakskümmend samm ja sealt karjatänav algus kakssada . Kord olema tema hakanud vaidlema Ott karjapoiss , kui pikk olema niit niidirull ankur number nelikümmend , kui see lahti kerima . tema olema siis oma raha ostma niidirull , üks ots siduma karjatänav ots aiateivas külge ja hakanud rull lahti kerima minema . kakskümmend üks samm jääma karjatänav pikkus puudu . see olema ju ometi tükk maa , aga Ott poiss olema vaidlema , et ei ulatuma pool tänav . nii olema koos kogu päev . õhtu eel mängima mutt ja pulk , aga loom vastu ajama käima kordamööda . järgmine päev olema Kaarel süda palju kergem ja meel rõõmsam . nüüd hoolitsema tema iga õhtu jalg eest , pesema tema kaevuküna ja määrima käärirasv . öösi olema uni rahulikum ja hommik tõusmine kergem . punane plekk kaduma silm eest . kui kari veidi mahti saama , jooksma läbi lepik Jaan juurde , kui aeg ei olnud , andma ise märk hõikama . kui siis Jaan vastu hõikama , olema nii kerge ja hea . Jaan õpetama tema korvipunumine ja soovitama ka plaan tegema , nagu tema olema see lukussepp hakkamine plaan . " kui sina juba kord kindel plaan olema ," olema Jaan öelnud , " küll sina siis nägema , et palju parem olema olema ." lukussepp ega tiisler Kaarel küll ei tahtma , aga trükkal olema hakanud , kui teadma , kuidas see trükkaliamet olema . Jaan lubama kõik linn järele kuulama ja kirjutama . samuti tahtma Kaarel ka koer ja kariloom meelitama sõnakuulmine . seen tema pull ei sööma , aga leib ja silk sööma tema kõik . sagedasti jääma tema ise kari tühi kõht , sest tema jagama kõik oma toit loom . ja mõni aeg pärast Kaarel näima , et loom olema tema vastu muutuma parem . kõige raskem olema vana Päitsik . see neelama küll leivatükk kohe ära , aga minema ikkagi sinna , kuhu tahtma , ja tegema , mis tahtma . see pidama andma palju rohkem , olema siis Kaarel otsustama ja olema hakanud tema kodu salaja söötma . pärast söök korjama kokku laud kõik leivapala ja viis pluusihõlm all karjaaed Päitsik . mõnikord lõikama sahver salaja leib küljest viilak ja viis lehm . tõepoolest hakkama see juba mõistma , inisema vastu , kui Kaarel leivaviilak tulema karjaaed . kui Kaarel üks õhtu jälle salaja sahver leib olema võtma ja , leivatükk hõlm all , välja tahtma minema , tulema perenaine peale . " mis sina kolama sahver ? mis sina olema " " ei miski ," kogelema Kaarel ja panema käsi leivatükk ette , kuid see andma ise ära . perenaine kiskuma leivatükk hõlm alt ära ja hakkama hurjutama : " no vaatama , kus ometi täitmatu loom ! laud taga sööma nagu kuus päev teomees , aga see veel vähe , leib käima varastama ." " ega mina siis ise ... püüdma Kaarel ise kogelemisi kaitsma ja hoiduma nurk . " ah ise veel ei võtma ! kes sina siis varastama , ütlema , kes ? tulema , Peeter ," kutsuma perenaine peremees , " vaatama , kus ometi vargapoiss . nägema , missugune kannikas leib hõlm all . ütlema , kes sina pidama see viima ." ja perenaine tõukama tema õlg . Kaarel pidama juba häbenema tunnistama , et tema varastama leivatükk lehm meelitamine , aga siis , kui perenaine tema tõukama , vajutama huul kõvasti kokku ja kägarduma tummalt nurk . nüüd tema küll ei ütlema , lööma või maha . peremees ja perenaine jääma mõlema tema ette seisma ja hakkama peale käima üksisõnu : " ütlema , ütlema , kes jaoks varastama leivatükk ! kas ennem ka olema varastama ? ütlema , tunnistama !" jälle Kaarel tundma , et silm ees minema kõik must . tema pitsitama keel kõvasti hammas vahele ja vaikima . ei , nüüd tema ei ütlema , nüüd tema ei ütlema , lööma või maha . et tema kõik pealekäimine ei vastama sõna , vihastuma peremees , andma tema paar hoop ja tõukama koda välja . kui Kaarel üle õu tall poole vankuma , tundma tema , et jälle hakkama tantsima silm ees punane plekk . lakk heitma tema kummuli hein , tõmbama pintsak üle pea , ja nüüd pääsema ka pisar valla . tema nutma nii , et keha vabisema nutukramp . " ja olema ometi kõik hästi minema ... ja olema ometi kõik hästi minema ," kordama tema vahetpidamata nutukramp sekka . tema nutma , kuni pisar lõppema otsa , kuid tema väike keha tõmblema ja tuksuma veel kaua nutukramp . kui Kaarel järgmine hommik ärkama , tundma , et ikka punane plekk tantsima silm ees . " nüüd minema kõik jälle halvasti ," sosistama tema endamisi . " nüüd hakkama kõik jälle minema halvasti . see punane plekk ei tähendama hea . nii olema olnud iga kord ... ja hakkama kõik minema jälle halvasti . arglikult seisma tema karjavärav kõrval , kui perenaine lüpsma lehm , nagu püüdma ise peitma väravapost taha . kas veel tulema kallale ? kuid perenaine viima kobrutav lüpsik ait juurde , sealt hüüdma tema : " laskma loom lahti ja aeg mets !" kohe näima Kaarel , et see ei olema enam endine loom , tema põrnitama nii vihaselt , nagu olema perenaine viha külge hakanud ka tema . kui Kaarel kütke päästma , tallama Päits tema valusasti jalg peale , pull aga vehkima pea nii , et lööma sarveots käsi verine . lõuna ajal jooksma maha rukkipõld aed ja õhtu olema lammas jälle kapsaaed . tulema kuum põuapäev ja siis algama endine möll . koer jääma kohe redutama põõsas taha ja isegi enne keskhommik olema raske hoidma loom koos . kell kümme paiku tõstma Päits saba selg ja alustama kiin , see järel kõik teine . Kaarel võima jooksma kas või hing seest välja , kuid vastu ei saama . veel enne , kui tema jõudma karjatänav ots , olema loom ammu laut . mõnikord perenaine jätma loom kodu ja saatma Kaarel aed peenar kitkuma . teinekord olema aga vihane ja saatma kari tagasi . siis nutma Kaarel viha ja valu pärast , sest jalg olema jälle lõhki jooksma ja varbavahe mädanema . enam ei hõiganud tema hommikuti üle lepik Vilu Jaan ega olnud ka mahti tema vaatama minema . mõnikord jooksma Jaan läbi lepik Kaasik karjamaa , kuid panema kohe jälle tagasi , sest pidama tema palav silm lahti hoidma , nagu ise ütlema . Kaarel ei tahtma enam Jaan kõnelema , lõpuks olema üksi oma mure kõige parem , kuna Jaan suur rahu ja plaan nüüd ainult ärritama tema . nädal lõpp minema pere Soosaare hein , ainult perenaine ja Kaarel jääma kodu . nüüd olema Kaarel veel raskem . kui ennemalt saama lõuna ajal vargsi silm kinni laskma , siis nüüd ei olnud see mahti . perenaine hõikama ühtelugu ja saatma siia-sinna . Kord olema vaja tooma ait jahu , kord vaatama kana järele või jälle ajama hagu pliit alla . kui muu tegema ei olnud , saatma aed kitkuma . varsti tundma Kaarel , et mitte ainult jalg ei ajama tuline üles , vaid ka pea ja kogu keha . mõnikord tundma isegi , et tema lõõmama kogu keha nagu ahi . vesi võima tema jooma lõpmata palju , kuid janu olema ikkagi ja keel kuivama kurgulakk . kõrv kumisema ja silm eest ei kadunud punane täpp . öö muutuma jälle rahutu , ei saama kuidagi kosutav uni silm , vaid visklema rahutus pooluni lakk , ja ikka olema üks ja sama unenägu : loom ajama tema taga ja tahtma kas tallama jalg alla või läbi pistma sarv . alati jooksma tema see eest ja olema hirm , peide end kord põõsas taha , kord kraav põhi . mõnikord jooksma põli pehme rabama täis surmahirm , sest pull olema iga minut tema kannul ; vahel olema kael vesi , peaaegu uppuma , kuid sinna tulema loom järele . nii kestma see iga öösi , kuna hommik ärkama olema hirmuhigi ots ees . üks öö põgenema tema tagaajav kari eest lakk . siia tema ometi järele ei tulema ! kuid juba kolistama keegi redelipulk - pull ronima üles , lõug laiali , nägu irvitav naer . tema järel Päits , Kriim ja kõik teine . Kaarel hakkama jooksma lakk edasi-tagasi - ei võima siin olema see eest julgema . tema haarama sarikas kinni , ronima penn ja istuma kaksiti sinna . saama nägema , kas ka siia tulema järele ? juba kogunema kõik penn alla , tammuma rahutult kohal , irvitama ja ammuma . oi , juba taotab pull jalg ! Kaarel kargama penn püsti . kuidas see siit eemale peletama , kas saama miski käsi ? kuid siis Kaarel äkki märkama , et punane täpp , mis kogu aeg tantsima tema silm ees , saama ka kinni püüdma . tema haarama üks - see ei olnud muu , kui väike tuluke , ja viskama see pull vastu . püüdma tema hõlpsasti rohkem ja hakkama see loopima loom . ja nüüd sündima ime , punane täpp kasvama ruttu suur leek , neelama ükshaaval ära kõik loom ja siis kaduma suits läbi luuk . nüüd hakkama Kaarel naerma : ei olema enam üks loom , ei olema vaja kari minema . irvitama veel , ajama veel taga ! järgmine hommik olema Kaarel läbimärg ja pea hõõguma veel rohkem . imelik unenägu seisma kogu aeg meel , õigemini kestma edasi ilmsi , sest Kaarel haarama kogu aeg käsi silm eest punane täpp ja viskama õhk . jah , kuidas tema kõik leek kaduma ja suits välja lendama luuk ! ja siis vilksatama vargsi mõte läbi hõõguv pea : kui see tõepoolest nii olema , laut põlema minema ja maha põlema kogu loom , siis saama karja+skäimine lahti . kuid see mõte kihutama tema pea kohe : " rumalus , rumalus ! ei maksma nii mõtlema ." tema jooksma kari järel siia ja sinna . kui kerge olema täna jooksma ! ja ime , kuidas kõik kohisema ja helisema kõrv ! mõnikord nagu puhuma seal suur sepalõõts , siis jälle nagu mängitama orel või lööma triangel . aga janu olema suur , keel kuivama kurgulake ja pea lõõmama nagu ahi . pidama panema märg lapp otsaesine . mis ? kari minema juba kodu . võima vist küll olema lõunaaeg ... miks tema täna kiin ei jooksma ? ah , kui nüüd saama külm vesi ... Tinn-tinn ... mina ... mina ... nii pooljamps Kaarel sammuma kari järel kodu , ikkagi kohin kõrv ja punane täpp silm ees . loom tema täna kinni ei panema , leidma isegi ase ... võima ka perenaine panema , kui minema lüpsma . Tinn-tinn-tinn ... küll aga tuli mängima silm ees ! kaev ei olema ämber , pidama minema tuba jooma . tasakesi pomisema ja ikka miski käsi tõrjuma ja püüdma Kaarel minema tuba . tuba ei olnud keegi . tuli olema all ja liha särisema vesi sees pann . Kaarel võtma toop ja niisutama huul . siis märkama pliidiserv tikutoos - siin see punane täpp olema . miski mõtlema võtma pliidiserv tikutoos ja tulema õu . tõmbama üles üks tikk , viskama üles - siin see punane täpp olema ! kuid siis näima unustama tikutoos , suruma see rusikas ja minema tall poole . tall otsa õlehunnik heitma pikali . " siin tukastama veidi ." vaevalt saama maha heitma , kui tundma , et õlg tema ees hakkama sahisema . mis see olema ? pull pistma õlg alt välja esiti sarv , siis irvitav lõust ... siin mina olema . Kaarel kargama püsti - jälle siin ! avama rusikas , nägema tikukarp ... siin see täpp olema . tõmbama tikk tuli ja viskama pull vastu , siis teine ja kolmas ... nüüd märkama , et õlekõrs muutuma must , tuli hakkama kõrvetama käsi ja suitsusammas tõusma üles . tema viskama tikutoos maha , jooksma tall taha , sealt peenar vahelt kartulimaa ja laskuma maha kartulivakk . viiv kaduma kohin kõrv . juba olema õlekuhi üleni leek . paks suits tõusma üles samba ja liikuma siis nagu pilv karjamaa poole . Kaarel nägema , kuidas suits all libisema tume vari üle kapsaaed karjatänav ja siis ikka edasi . kuski kõlistama raud , kuski laulma kukk . nüüd haarama leek tallikatus . Kaarel puurima sõrm sügavale muld sisse ja haarama kramplikult kinni maa . tema keha põlema ja tuksus nagu nutukramp , kuna kõrv hakkama puhuma hele vile . klaasistuma silm vaatama tuli poole ... punane täpp ... punane täpp ... enam ei olema silm ees punane täpp , vaid kõik matma paks punane udu . esimene Naps Vilu Jaan , Mätlik Joosep , Kalle Kusti ja mõlema tallimees poiss lamama jõekallas muru , ajama jutt ja pidama aru . olema pühapäev ja Vilu Jaan olema saama oma teine karjapüha , sellepärast olema mahti teine seltsis olema . hommik uitama ringi mõisavahe , luusima pargiveer ja ajama taga kivimurd pesitsev karp , aga õhtupool võtma õngeritv ja minema kala . istuma tükk aeg jõgi kallas rida nagu vana mees , sülitama vesi ja vaatama üksisilmi õngekork . kuid õngitsemine ei tulnud miski välja , sest kala ei võtma . Mätlik Joosep näkkima mitu kord sööt õng ots , teine õng ei mindud näkkima . siis kerima kokku õngenöör , panema õngeritv lepapõõsas najale ja heitma muru jutt puhuma ja aru pidama . ei oldud kaua aeg Vilu Jaan nägema . see olema vahepeal palju kasvama ja käituma peaaegu mees . kõnelema pikk ja isemoodi kärisev hääl , liigutus olema aeglane ja mõõdukas . ja imestuma vaatama teine , kuidas tema tõmbama püksitasku seapõis tubakakott ja keerama vilka nagu vana mees . süütama põlema , kustutama sõrm vahel tikk ja puhuma suits läbi nina . teine olema see uudis , minev talv tema veel ei suitsetama . kas isa ja ema teadma ? mis nüüd see , tema varsti omaette mees . paljuks see suvi veel olema , see olema tema viimne karjasuvi . siis veel üks talv kool ja tulev aasta olema tema linn lukussepapoiss . küll tema nägema . kas arvama , et tema moodi jääma siia moonakaküla mõisaori , kilter ja kubjas tõukama ! see asi olema tema Põndaku sulane , vana Mart , arutama mitu kord ja põhjalikult . siia tema ei jääma . linn , linn , muu miski , kui mees tahtma saama ! see olema vana Mart sõna . Jaan heitma plotskiots maha , astuma varvas peale ja sülitama läbi hammas . ja äkki teine tundma , et Jaan olema kasvama suur , jääma tema võõras , just nagu ei olema karjapoiss , vaid Põndaku aastasulane või lukussepp . olema nagu kahju ja veidi kade meel . " jaa ," venitama Jaan , oma väärtus aimama . " Ärap olema linn tarvis raha koguma . kuus rubla seitsekümmend kopikas korv ja luud kõrvalt teenima . see kuluma linn mari ära ." võtma püksitasku vaskraam rahakott ja lugema raha siinsamas teine ette . " ja see olema kõik oma raha , tegema see , mis tahtma , kas või ... kuulma , kui õige klappima kokku ja laskma tooma üks soru viin ? mekkima siin koos ära , aeg minema hoogsamalt , õhtu veel palju aeg . jaanipäev klappima Põndaku sulane ja Pärtel künnipoiss raha kokku ja mekkima ära üks soru ... õhtupoolne päev nagu sulama käsi ." teine olema see ettepanek nii ootamatu ja võõrastavalt uus , et ei osatud esiti vastama sõna . " mis ? ei tahtma ? mees tahtma ise olema ? või olema sina raha " raha oh tema küll igaüks , sest mitmesugune töö olema tema kõik mõni rubla teenima . kuid keegi ei olnud raha siin kaasas , tema ei olnud veel nii suur , et raha ise kaasas võima kandma , olema igaüks õige tasku . Mätlik Joosep raha olema kodu teekarp sees , Kalle Kusti koguni ema käes . aga mees olema tema samuti kui Jaan . " mis siis muu , kui laskma ära tooma . Mätlik Joosep pikk koib , jooksma Sopsiku saun ära , Maie olema alati see kibe kodu ." keegi ei tahtma Vilu Jaan maha jääma , kõhklemine jääma nõusse . Mätlik Joosep leidma koguni , et tema olema suvi jooksul teenima kolm rubla seitsekümmend viis kopikas , Kas see siis suurem asi , kui nüüd teine seltsis tilk viin võtma . rahahäda lubama Vilu Jaan päästma . tema maksma nüüd kõik eest , aga pärast pidama teine tema tagasi maksma . " Sopsiku Mai võtma kolmkümmend kopikas soru ... mina olema siin viis mees , tegema nina peale kuus kopikas . sügis maksma mina kõik ära ." ja lõppema see , et Jaan lugema Joosep kolmkümmend kopikas pihk peale ja Joosep pistma siitsamast läbi võsastik Sopsiku saun poole . tallmeister Hugo saatma kodu leib ja silk tooma - pidama ikka miski olema peale võtma , mis see viha maik suu ära võtma . veidi aeg pärast olema poiss tagasi . siis asuma ring viinapudel ümber . leivakannikas ja kapsaleht asetama silk olema sealsamas . Mätlik Joosep tõmbama oma korgitser kork pealt ja ütlema veel kord nagu vabandus : " mina olema suvi jooksul teenima üle kolm ja pool rubla , kas see siis suurem asi , kui nüüd teine hulgas võtma tilk viin ." siis ulatama pudel Vilu Jaan ja ütlema : " eks hakkama peale !" kuid see ei rutanud pudel võtmine , väänama oma plotski lõpp ja lausuma siis nagu muu seas : " kes käes , see suu ." Mätlik Joosep pigistama silm kinni , panema pudel suu ja rüüpama üks lonks ... hing tahtma matma . kuid ei tahtma jääma Jaan ees naeruväärne , vajutama hammas kõvasti kokku ja kannatama suutäis mehiselt välja . kuidagi köhima ja läkastama saama ka tallimees poiss , Hugo ja Eedi , esimene suutäis alla . siis võtma hooletu asend ja tundma , et nii see sobima . kõige tagasihoidlikum olema Kalle Kusti , tema olema piinlik ja häbi , et kogu see asi olema kaasa läinud . kuid Jaan olema olnud talv tema hea sõber ja tema ei tahtma tema ega teine maha jääma . tõstma siis pudel suu , kuid vänge lehk matma hing , nii et tilk ei läinud alla . olema piinlik ja häbi , kas tema siis kõige nõrgem olema ! tõstma veel kord pudel suu - nüüd vist minema alla ka , sest huul ja ige hakkama kirvendama , silmanurg jooksma pisar , kuna kurk kipitama köha . nüüd jõudma kord Vilu Jaan käsi , kuid see ei rutanud võtmine . lõikama enne paras tükk leib , asetama see silk , alles siis võtma pudel kätte , tõstma see silm kõrgus , panema pöial pudelikülg märk ja siis võtma ... pull-pull-pull . see olema alles suutäis , see märkama teine kohe . aga Jaan maigutama ainult suu , kiskuma nägu veidi kiber , sülitama läbi hammas ja hakkama siis leib ja silk peale sööma . siis keerama mehine vilka ja lausuma : " nägema , kui süda alt käima läbi ." siis käima pudel veel ringi ja teine tundma , et ka tema käima süda alt läbi . aga jutt ei tahtma kuidagi sobima , isegi senine jutt katkema . olema nagu piinlik ja võõrastavalt imelik lamama ring viinapudel ümber . jänes keksima põõsas tagant välja , jääma kükitama , kõrv kikkis , ja sirkama siis mets . tema märkama kõige enne Mätlik Joosep , tahtma püsti kargama ja kiljatama : " uih , pikk-kõrv ! ", kuid tabama ise veel õige aeg - ei kõlbama siin kekslema nagu poisike . sundima ise rahulik ja ütlema nagu muu seas : " no mis see siit tahtma ? kas saama mets !" aga kui viinapudel ikka ja ikka ringi käima ja kõik olema keerama ise Vilu Jaan tubakakott tubli vilka , hakkama puuleht sahisema kõvemini ja vesi jõgi vulisema kuuldavalt . siis sigima ka jutt . see algama esiti õige asjalikult ilm ja töö . Vilu Jaan hakkama aeglaselt ja mehelikult seletama , et nägema , sügis hakkama juba vedama . piibeleht olema närtsima ja kastehein valge . see , seal Põndaku , Palusaar luht veel tükk hein tegema , kuidas see saama . ega peale jaagupipäev heinatöö enam jõud tee - Jaagup taguma raudnael hein . " ja noh , kuhu see sügis enam jääma ," seletama oma poolt Mätlik Joosep , püüdma olema niisama mehelik nagu Jaan . " ei olema päev enam see võim , mis suvi olema . vana aidamees ütlema ikka , et peale jaagupipäev ei lahkuma enam põõsas tagant kaste ." siis käima veel pudel ringi . puuleht hakkama sahisema veel kõvemini ja vesi jõgi voolama vallatult . tallimees Hugo nihutama ise Vilu Jaan lähedale , panema käsi tema õlg ja hakkama rääkima õige sõbralikult : " vaatama , Jaan , sina minema nüüd linn lukussepp õppima , kuulama siis mina ka koht , olema sõbramees ... kuhugi sinna tiisler juurde , mina tahtma tiisler õppima . olema sõbramees , küll mina siis sina ka meel pidama , ära see kard ... käsi pesema käsi ." " ah sina siis ka tahtma linn tulema ? see olema mehejutt . kui see asi ikka vaatama , siis olema ju vana Põndaku Mart õigus , ega see moonamees elu miski väärt olema ." " aga see mina ütlema sina , see mina ütlema sina ," segama jutt ka Mätlik Joosep , " ära siis saks minema . Jaan , ära siis meiesugune vastu uhke minema , kui sina seal linn meistrimees saama ." " ei noh ," olema nüüd Vilu Jaan lai mees , " olema kõik sõbramees olnud , üheskoos jooma ja mängima siin moonaküla vahel ... kas mina maksma uhkus pidama ." nüüd nihutama ka Mätlik Joosep ise Jaan lähedale ja panema tema käsi õlg : " pagan teadma , olema isegi vahel mõelnud linn minema ... aga siis jälle mõtlema , et ... kuulma , nüüd olema sõbramees ja mina rääkima otse süda pealt ... nojaa , tulema nagu kahju , mõtlema , et võtma õige Hindreksoni Leeni ära ja jääma siiasamasse . ehk saama pärastpoole vabadikukoht Kikuküla ... istuma laupäevaõhtu uksekünnis , mängima härmoonikat , Leeni talitama lehm-mullikas ja seapõrsas ... mina mängima ja vaatama pealt . siis olema tore ." " ah tühi , see naine värk ," lööma Vilu Jaan käsi . " mina võtma ühekord linn niisugune , kes olema kübar ja päevavari , aga nüüd olema see peale veel mõelnud . aga ega Leeni kohta keegi ütlema olema , plika olema tore . ja naljakas , ühekord vaatama , kui rippuma teine käsitsi toomingas oks ... nii peenike sõrm teine , et ... tööinimene tema saama , ütlema mina ema ." tallimees Eedi olema tükk aeg vaadanud naeratama omaette , siis panema käsi Joosep kael ümber ja avaldama tema oma südamesaladus : " teadma , Joosep , teadma , kui mina suur saama , võtma aidamees Aada naine ... mina sina ütlema , sina olema sõbramees . see olema mitu kord mõelnud . tema olema niisuke naljakas ja väike . kui naeratama , siis jääma lohk põsk . kas olema tähele pannud " siis käima jälle pudel ringi , tegema uus plotski ja jutt valguma laiali , kõik hakkama kõnelema korraga . Mätlik Joosep hakkama äkki mingipärane siunama ja pahandama valitseja , Eedi lubama kubjas poiss alles näitama , kuna Hugo taguma rusikas maa ja ütlema juba mitmes kord , et see tema ei jätma . mis tema ei jätma , kes pahandama , see ei saama aru ega püüdma aru saama . keegi ei tahtma kuulama teine , igaüks tahtma kõnelema ise . isegi Vilu Jaan olema tõusma istukile ja püüdma kõva hääl miski seletama Joosep . ainult Kalle Kusti ei võtma osa üldine lärm ja jutuajamine . lamama põõsas ääres , otsaesine vastu maa ja käsi kõvasti meelekoht . tema viinavõtmine ei tulnud miski välja , iga kord kui pudel ring tema kätte jõudma , tõstma tema see küll suu , kuid õhk matma enne hing , kui tilk suu saama . Jaan keerama tema plotski , andma tuli otsa , kuid ka suitsetamine ei tulnud miski välja , süda hakkama pööritama ja silm ees minema kirju . maa hakkama ringi käima ja poiss kuju silm ees tantsima . tema suruma otsaesine vastu maa , hoidma käsi kord kõrv , kord meelekoht . põõsas hakkama tantsima ja jõevesi kõikuma üles-alla . teine jutt ei mõistma tema peaaegu miski . Kord rääkima Hindreksoni Leeni , siis aidamees Aada ja siis sulama kõik hääl jälle ühine sumin . viinapudel olema ammu tühi , silk kapsaleht maha aetud ja leib puruks muljuma , kuna Vilu Jaan uuesti rääkima oma lukussepaamet ja Mätlik Joosep Hindreksoni Leeni ja saun Kik vabatküla . päike olema juba kaduma taevas serv pilv taha ja kaste tulnud maha , kui Vilu Jaan esimene märkama , et õhtu olema käsi . " vaatama , kuidas see aeg kaduma , ammu mina tulema siia , nüüd minema juba vilu ja kaste tulema maha . mina ütlema ju , et viinapudel juures õhtupoolik nagu sulama käsi ." siis tõusma püsti , viskama pudel põõsas ja lisama juurde : " jah , eks see meiesugune elu olema : rühm ja rühm hommik õhtu , niipalju saama , et tilk viin teinekord võtma . nüüd pidama minema , laskma siitsamast läbi lepik Põndaku . homme pidama jälle päikesetõus väljas olema , sina magama siis veel seitsmes uni ." keerama veel plotski ette , võtma pintsak õlg ja kaduma veidi ebakindel samm lepik . teine kainenema . juba õhtu ? mis nüüd saama ? hakkama vaaruv jalg minema mõis poole . jutt katkema , olema halb , häbi ja piinlik . Kalle Kusti minema tükk maa teine kaasa , siis pöörduma kõrvale põõsas taha , laskuma kummuli ja hakkama kibedasti nutma . aga lepik tagant kuulduma Vilu Jaan kärisev laul : " mina kortel teine kord peal ja kortel number neli ... kättemaks Mätlik Joosep olema olnud Väljavahi Tõnis rukkitükk suur pahandus ja riid . Tõnis olema sõimama tema näljakonn , poisinolk ja koerakutsikas . olema lubama ajama tema lõikutükk kodu , kaebama aidamees ja valitseja . olema sõimama ka ema , et see ahnitsema suur rukkitükk kätte , ei saama ise töö vastu , tooma poisipõnn rukis sasima . see kõik ei võima Joosep nii jätma , tema pidama käsi maksma Tõnis ja kogu see mõisakupatus . mis tema siis sõimama , kes arvama olema ! juba rukkitükk , kui Tõnis silm vältima , lööma tema meelega vihulatv vastu maa , et tera rohkem varisema . kes töö see olema siin kõik ? puha mina veri ja higi . ja siis , kui kohe nii ei saama , nagu tema tahtma , siis ... koerakutsikas . ise olema mõis koer , pandud haukuma ja urisema töörahvas peale . juba väli kodu tulema valmis Joosep plaan , et tulema öösi salaja väli tagasi , rabama terve koorem rukis maha ja lükkama ümber kõik hakk . nüüd ootama kärsitus , mil tädi Maali sööma saama ja minema hakkama , siis võtma saabas ja minema salaja põld tagasi , tegema oma töö ära . otsima siis homme Tõnis tont , kes öösi rukkiväli käima . algama see kõik nii , et Mätlik ema võtma ka mõis rukkitükk lõikama . raha olema ju nii väga vaja ja maksma kolm rubla tulbas . Joosep pidama minema ema abi lõikama ja vihk kokku kandma . ega tema enam nii väike olema , tema tahtma isegi minema hea meel , ehk küll teadma , et selg võtma haige . esmaspäev hommik andma rukkitükk käsi . tema mäletama veel praegu väga selgesti see hommik . moon ja vabatnaist vägi olema kogunema vara hommik Vaheväli ladu juurde ja ootama aidamees , kes pidama andma käsi rukkitükk . kui Joosep ema sinna jõudma , olema juba palju rahvas koos , enamasti naine ja veel palju pisem poiss ja tüdruk , kui olema tema . ka Tõnis olema juba seal , istuma kivi , tukkuma ja noogutama pea . juba siis olema hakanud nurisema ja norima , miks liiga väike laps lõikama tooma : " olema aga kaasa tooma kõik oma põngerjas ja maamuna ... mõis rukis sasima ." naine olema siis heatahtlikult vabandama püüdma , et eks laps pidama ka õppima ja ega see koht enam üle käima taha , mis laps lõikama . Joosep olema siis arvama , et ega see tema kohta käima , tema ju kaunis suur poiss . tema olema nii kerge ja rahulik süda seisma ladu nurk juures ja vaadanud , kuidas rukis tasa heljuma tuul käes . just nagu laine veerema üle mõõtmatu rukkipõld , algama sealt kartulimaa äärest ja rulluma siis aeglaselt üle kollane välja mets äär . see olema tema siis vaadanud , kuni pea hakkama pööritama . pääsuke lendama ladu räästas alt välja ja tegema vilgas tiir heljuv rukkipõld kohal . sealsamas kuski rohi saagima rohutirts ja eemalt kostma rukkirääk ühetooniline viis . tema mäletama selgesti , et koeraputk ja kööme lõhnama vängelt ja raske hõng hajuma muld . tema olema siis süda kerge ja meel hea , leidma , et mõisatöö võima olema koguni lõbus . Pikk-Kristjan poiss olema leidma ladu tagant siil , torkima ja narritama see , aga tema ei olnud läinud see vaatama , sest palju lõbusam olema laskma rukkihällitus kandma oma mõte kaugele . kes siis võima aimama , et see kõik lõppema niisugune riid ja sõim ! jah , siis olema tulnud aidamees mõis poolt , kaardirull käsi . tema olema õlgkübar ja kanepiriie kuub , nii et raske olema tema eraldama rukkipõld . naine tõusma üles ja siis hakkama minema mööda põllupeenar pikk rida . Tõnis komberdama kohe aidamees järel . see otsima kaart järgi üles tulbakivi ja vahevagu ning jagama rukkitükk käsi . esiti saama vabatnaine , kes tegema orjus koht eest , siis andma tema , kes lõikama raha eest . rahaline tükk valima nõokoht , kus rukis olema raskem ja paksem . aidamees olema siis öelnud igaüks : " madal puhas kõrs tegema ." siis olema vana Tõnis uuesti hakanud mõnitama : " kus tema puhas kõrs saama , see ju maamuna kõrresasija kaasas ." tema saama oma tükk mäeveer , kus rukis olema kollane ja tihe . siin ei olnud Tõnis ema Joosep kohta ütlemata jätma : " olema ise ka kaasa looma kõrresasija ." ema olema veel vabandama püüdma : " ega tema siis lõikama tulnu , niisama katsuma ja õppima ; aitama ehk pärast vihk kandma ... korjama kõrs ja pea mina järelt ." nii , jah , see olema alanud . siis olema ema kohe leivariist maha pannud , ise ja Joosep side keerama ja nobedasti lõikama hakanud . tema olema kohe hool peale hakanud . tema olema virgalt nosima rukkimeri , nagu hiir , ikka kummargil ... sah ... sah ... kõrs värisema ja langema , isegi kahju olema see hälliv rukkimeri . tõsi küll , tema ei olnud töö algul hästi läinud , muist kõrs tulema üles juur ja vihk ots olema sasima . aga pärast ju ema õpetama , kuidas tulema sirp enne haarama , siis alles pihk võtma ja järsku naks läbi lõikama . ja Joosep olema püüdma kogu aeg hool , sest tema teadma , et kui tema neli päev rukkitükk vastu ei saama , siis sundima abiline võtma ja see minema siis muist töötasu päevapalk . juba esimene päev olema tema lõiganud sõrm , kuid see ei pidama takistama tema töö . ema siduma narts haav kinni ja tema jätkama töö , ehk küll sõrm kogu aeg valusasti tuikama . juba lõuna paiku olema selg hirmsasti valutama hakanud ja õhtu olema kont nii kange ja valu täis , et jalg ei astuma jalg ette . esimene päev veel suur riid ei olnud , ehk küll Tõnis tund kaupa olema just tema rukkitükk . katsuma läbi kõik vihuside , torkima kepp kõrs , kui see olema veidi hambulisem , ja saatma Joosep mõni kümme kord korjama pea ja kõrs . väsima luuramine , istuma kivi ja hakkama tukkuma . " no küll olema nüüd ... olema siis ema öelnud . " mujal enam ei seisma kui mina saba . mis tema tahtma saama ? justkui kius ajama kogu päev ." aga päris kius ja jonn algama alles teine päev . siis muu ei tegema , kui torkima aga kepp : nägema , siin olema pea maas , siin pikk kõrs ja vihk olema poiss nagu sasikood . ema olema esiti veel püüdma leppima , olema öelnud : " mis sina Joosep püüdma lõikama , eks korjama sina kõrs , istuma vihk ja puhkama . õhtu aitama mina vihk kokku kandma ." siis olema Joosep minema mood pärast vihk istuma . kui Tõnis ära minema , tulema jälle lõikama . heldeke , kes siis pidama lõikama , tükk tahtma üle käima ja neljapäev õhtu pidama olema valmis . õhtu olema Tõnis jälle jaol : " kas nii lohistama vihk mööda maa , sedaviisi pudenema pool tera maha ! võtma vihk ilusasti kaenal ja kandma kokku !" aga siis olema ema vihastuma ja hakanud vastu andma . mis tema torkima ja urisema kogu aeg , nagu koer jalus . kes teine tegema mõisatöö paremini kui tema ? eluaeg mõisapõld lõiganud , nüüd korraga ei olema üks ega teine asi enam hea . olema tema oma eluiga küll tallama ja sirp mõõtma see mõisaväli , keegi olema sõna lausuma , nüüd korraga ... nagu takjas küljes . tulema vaatama , kus olema siin tera maas , praegu viima poiss siit vihk . hull minema vana põli . kas tahtma sina iga veel elama , et nii sundima ja torkima . ise ei nägema enam miski ega kuulma õieti , komberdama kepp najal nagu surmavari , aga ära sööma tööinimene . siis olema vana Tõnis kohe pannud mõis poole minema , valitseja kaebama . ja saama ikka see kätte , et valitseja sõitma ratsahobune väli ja käskima neljapäev abiline võtma , kui ise tulbas üle ei saama , muidu lubama hind maha võtma . " ära nüüd sööma silm pea . ega hunt hunt murdma , üks kambamees kõik . tulema ikka tädi Maali Kikuküla abi kutsuma ja viiskümmend kopikas ära maksma , ega muidu see kaaren saama . ei olema ka enam see jaks , mis olema noor . siis lõikama vakamaa päev ... tühine asi . või kus sina siin jõudma , rukis nagu paju ... andma jumal ka see vili ." ja pidama Joosep jooksma õhtu Kikuküla ja kutsuma Maali abi . täna olema siis tõmbama kolmekesi hiline õhtu , enne kui saama tulp üle . nüüd aga Joosep see ei jätma . kui ema minema kapp teekarp raha otsima , et Maali päevapalk välja maksma , panema Joosep müts pea , võtma saabas näpp ja lipsama õu . " minema lakk magama ," hüüdma uks ema . õues tõmbama saabas jalga ja panema park veer mööda minema , nii kuidas valutama puus aga lubama . esiti Pikapõld peenar mööda Liuska tee ja sealt Vaheväli . seal tema tegema alles puhas töö , Tõnis olema ehk veel kodu . imelik vanamees olema küll see Väljavahi Tõnis . päev tukkuma jalg peal , aga öösiti uitama ümber nagu vaim , ei või aimama , kust puhm või hakk tagant võima tulema vastu . kuid Joosep tema juba üle lööma . kui mitte muu , silm ja jalg olema tema kindlasti parem , kui see mulla-kinnas . Pikapõld peenar jõudma , hakkama Joosep kõndima tasemini ja laskma silm ringi käima , kas ei uitama vana vaim siin kuski ringi . videvik tihenema ja kaste tulema maha . mets kohalt tõusma kuu . siil minema podisema üle põllupeenar ja soo poolt kuulduma öökull huikamine . " öölind olema väljas ," julgustama end Joosep . " mina olema ka üks öölind ." siis tema tõstma käsi üles , tegema lendamine liigutus ja sörkima jälle edasi . Liuska tee tulema vana Tõnis Joosep vastu . Joosep märkama tema juba eemalt ja laskma teekraav kõhuli . pomisema tuikuma vanamees Joosep mööda , minema kodu poole . nüüd pidama olema kiire , varsti olema vanamees tagasi ja rukkipõld tema kindlasti öö otsa luusima . kui väljavaht kogu kaduma ööpimedus , olema Joosep jälle jalg ja laskma edasi täis traav . tema ei olema öölind , tema olema sõjamees , kes ratsutama oma vägi vaenlane vastu pime öö . siin tulema kindlasti äge lahing , pidama olema äärmiselt ettevaatlik , sest vaenlane olema palju , kuna tema mees olema väsima pikk rännak . kõik valutama selg ja puus olema kange kauane ratsutamine . tõusev kuu kaduma pilv taha , öö muutuma pimedam ja saladuslikum . Kord kostma eemalt imelik hääl , siis jääma äkki kõik nii vaikne , et raske olema kandma see vaikus . Joosep jõudma Vaheväli . siit algama hakk rida . vaenlane olema siin . Joosep unustama väljavaht , pahandus tema kogu see päev jooksul , unustama kavatsema kättemaks . ei siin olema muu , kui vaenlane vägi . nüüd ettevaatus , siis äkki peale ! tema ratsutama paar tiir kõrvalolev odrapõld , et haarama vaenlane külg , viipama käsi ja kutsuma mees ise järel . siis panema kaks sõrm suu , vilistama läbilõikavalt ja tungima peale kogu oma vägi . haarama kinni rukkihakk peavihk ja tõmbama see maha üks rops , siis kargama teine ja kolmas hakk kallale ja tõmbama tema maha peavihk . ei , see olema veel vähe , laiali kõik ! ja nüüd hakkama tema laiali loopima üksik vihk . ikka üks siia , teine sinna ! tera jalg otsa . ei siin olema vaatamine ega armuandmine . hopp ! see hakk külg vastu - olema ümber . ja vaenlane mees langema nagu loog , kordama tema mõte kuskilt raamat loetud lause . võitlushoog kasvama võitluspalavik . kui ohakas torkima , siis olema see vaenlane nool ; kui komistama , siis püüdma vaenlane tema maha tõukama . nii tema mässama tükk aeg , kuni kuu tulema välja pilv tagant ja valgustama äkki kogu välja , siis virguma lahingupalavik . mis see siis olema ? hakk rida ulatuma pikk vari üle põld , Revasniit poolt kerkima õrn udusinet , kuski laulma rääk ja rohutirts saagima siinsamas põllupeenar . rida hakk olema lahutama ja vihk laiali loobitud . Joosep laskma äkki käsi vajuma . kui kurb olema praegu rukkipõld , pärast lõikus ! enam ei algama põllupeenar laine ega rulluma üle kollane välja mets , enam ei sahisema kõrs ega aeg salajutt . kõik olema surema , pikk hakki+derida vaid pidama vaht . ah jaa , tema tulema käsi maksma Tõnis , kuid hakkama siin sõda pidama . kümmekond hakk olema lahutama ja laiali pillama . ja Joosep tundma , et mitte ainult ei olnud lahkuma kättemaks viha ja võitluspalavik , vaid süda olema tulnud imelik tühjus . " ei maksma , ei maksma ," pomisema tema endamisi ja heitma käsi . " rumalus ... väsinult tema hakkama lonkima kodu poole . ja tundma , et imelik kurbus olema heitma üle kogu maa , see kiirgama kahvatu kuuvalgus , tunduma kastene rohi ja kõige rohkem hõljuma surema rukkinurm kohal . Siber üks hommik teatama Rohmets Eedi koolitee teine poiss , et tema Peeter vend tulnud öösi kodu , Siber tagasi . käima mitu teine mees seal maa kuulama , võtma maatükk valmis ja ehitama onn peale . nüüd minema tema kevad Siber . Peeter minema küll veel talv Tallinn vabrik tagasi raha koguma , aga kevad võtma ise täiesti lahti ja siis algama reis . " kus seal olema ikka tühi maa ," seletama Eedi suur hoog , " sada verst viisi saama sõitma , enne kui jälle nägema maja või küla . ja üks mõisnik ei olema kuski , kõik puha kroonu maa . ja kroonu andma inimene maa muidu , muudkui olema aga mees ja hari . maksma veel majaehitamine raha peale . sinna mina nüüd minema ja saama ise oma peremees ." " sina tuhat ," ütlema teine , " siis pidama siit ära minema kõik moonakas . las jääma siis parun nälg ... või hakkama ise kündma ." " no muidugi pidama . aga ei laskma välja , mõisnik ei laskma , kui rohkem tahtma minema . Peeter kirjutama juba suvi , et tema tegemine olnud küllalt , enne kui luba käsi saama ja kiri ... käima läbi kõik kuberner ja ülem . ja tema ometi vene keel suu . alaveri mees minev aasta tahtma minema seitse perekond , aga olema lastud , öeldud , et : mispeale sina minema , näitama enne kakssada rubla ette , siis saama , muidu ei saama ." " no vaatama , kus ... kas sina olema kakssada rubla ette näitama " " ega isa nüüd küll olema , aga küllap Peeter olema . Peeter olema kevad kolmsada rubla , kui minema . mina ise nägema , kui lugema . nüüd kuluma käima sada rubla ära , aga kaks olema veel järel . tahtma nüüd veel mõni kuu Tallinn tagasi minema , ehk saama vabrik jälle hea koht , teenima lisa ." siis jutustama Eedi veel , et suur kotitäis tooma kaasa mitmesugune asi , tema kõik ei saama veel nägema , aga kolm suur arbuus võtma välja , tema nägema . " mis see olema " " see olema niisugune ümmargune muna , suurem kui inimene pea , rohekas koor peal . tema sööma . vaat , just kui mõis kõrvits , teadma , mis kasvama kasvumaja taga mullahunnik otsas ." " miks mina see ei teadma ." " niisugune just olema , muudkui palju parem . Peeter ütlema , et tema sööma toorelt . nii hea , et suu jooksma vesi täis . tulema õhtu mina , küll siis nägema ja kuulma kõik ." nüüd olema poiss nõupidamine ja arutamine küllalt . iga vahetund seisma seinakaart ees ja vaatama see mõõtmatu Siber , isegi tund ajal jääma silm peatuma kaart ja mõte sõitma mööda tühi maa sada kilomeeter , enne kui kohtama mõni küla või elamu . otsima üles Tobolsk kubermang ja Omsk linn , mis lähedal pidama olema Rohmets maa ja uus kodu . ikka ja ikka puurima silm kaart , nagu pidama sealt iga silmapilk ilmuma täpp , mis tähistama Rohmets uus kodu . kuid kaart jääma vaikne ja tumm . iga pool olema saladuslik kriips ja võõras nimi , ainult seal , kus pidama olema Rohmets salapärane kodu , olema tühi koht . " no ega olema seal veel keegi , tulema alles ," ütlema tallimees Hugo . " ega siis iga küla panda kaart , Jaksuküla ka ei olema , olema Kandiveri mõis Eestimaa kohal . mis sina ikka tahtma ," seletama Mätlik Joosep . " Ob , Jenissei , Lee , Amuur ... lugema Kalle Kusti . see olema Siber jõgi . see teadma tema maateadus raamat . siis seletama edasi : " vaatama , kõik see koht , kus nimi ei olema , olema tühi . mina arvama , sealt Siber võima maa saama kogu Jaksuküla rahvas , võib-olla mitu mõis moonamees ." " oh , Jaksu mees olema täpe ," seletama Eedi . " kus seal ikka olev tühi maa !" " võib-olla mahtuma sinna kogu Eestimaa rahvas ... " kas nüüd kogu Eestimaa rahvas ... aga eks mina õhtu küsima ." õhtu olema poiss varakult Rohmets . Peeter istuma särgiväel laud taga , sorima ja korraldama mingisugune paber ja kiri . poiss olema siia tulema valmis tuhat küsimus , mis tahtma saama vastus , aga nüüd võõrastama see täiskasvanud mees , hoidma nurk ja laskma silm käima üle tuba . kaks arbuus olema pandud kapp otsa , üks olema laud kild lõigatud . see saama poi igaüks üks tükk . et just eriti hea olema olnud , ei võima ütlema , natuke vänge maik , aga sööma ikka võima . viimati kohmama Mätlik Joosep küsima , poolhäbenema ja kartlikult : " kas seal Siber ka vares olema ja varblane ... see tahtma küsima ." Kalle Kusti täiendama küsimus oma poolt : " ja kas puu olema samasugune nagu siin , või olema kuidagi teistmoodi ... võõramaa puu , nagu kasvuhoone " " ha ," naerma Peeter . " vaatama , mis tema ei tahtma . aga tõepoolest ei mäletama , kas nägema seal vares ja varblane ... mitte ei tulema meel . naljakas , kuidas mina see ei pannud tähele . aga puu olema samasugune kui mina , olema ka teistsugune , kuid puu ikka puu ." " imelik ," mõtlema Joosep , kuidas tema see ei nägema . " siin sirtsuma varblane iga pool ja vares kraaksuma üle küla ." enam poiss ei julgema küsima miski . kuid pärast saama tema kuulma palju , sest varsti tulema tuba mees ja naine täis ning Peeter hakkama jutustama . kõigepealt , jah , olema saama klaar paber ja õige sõiduluba , sest maakuulaja olema õigus sõitma odavam hind . käima läbi kõik ülem , siis viimati saama paber kord . mõisnik olema iga pool vahemees ja keelaja olnud , tema ei nägema see , et töörahvas minema välja . tema olema olnud üheksa mees , kaks siitsamast kihelkond , Tikapalu , kolm Läänemaa ja teine kõik sealt Järvamaa kant . kus andma ikka sõitma ! siin kodu ei teadma , et maailm olema nii palju maa ja koht . kaheksateist päev olnud tee , tagasi tulnud küll kaksteist päev . esiti viima või juhatama see Tomsk kubermang . seal ülemus olema olnud küll väga lahke , saatma mees kaasa maa näitama . seal olema aga lõputu rohtla , nii kaugele kui silm ulatama , ei puu ega põõsas ega mäeküngas , kõik puha nagu laud lööma . " no mõtlema ometi !" imestuma kuulaja . " ja vitsaraag ei kasvama " ei kasvama vitsaraag . aga elama , inimene elama . kaks küla tema käima sees , ilus savi maja ja jõukas elujärg . põld olema sile nagu laud , tühi maa - see ei jõudma arvama . vili kasvama hea , muudkui põud ei saama miski . kaks nädal olema seal paigal , kaevama sügav auk rohtla - must muld läbi ja läbi , niipalju kui jõudma kaebama . aga süda ikka valutama kogu aeg , kuidas sina asuma elama tühi kõrb . pidama aru , mõelnud siia ja sinna ja sõitma edasi jõgi mööda kaugele põhi poole . seal jälle põline mets , ei olema seal vist iga pool inimene jalg astuma . puu nagu mürakas , ei olema tema veel nägema niisugune . ja kuhu tuulemurtud puu langema , sinna tema mädanema . " küll seal võima olema karu ja hunt ," mõtlema poiss . seal tema jälle arutama : ei see puu vastu saama , kui siia pidama hakkama tegema põld . sõidetud jälle tagasi . muist mees olnud juba norg ja kaotama lootus , tahtma tagasi sõitma . seal saama nagu jumal juhatus kokku üks eestlane . see viima oma asundus , kus veel tühi maa küla taga küllalt . sinna siis jääma peatuma . seal olema küll ka lagi , okaspuu ei olema , aga lehtpuusalk olema üks ja teine koht , maa niisama hea . mees olema siis ka rohkem julgus süda - oma mees ees . siis tõusma Peeter laud tagant , minema kast juurde ja tooma sealt väike kotike , harutama lahti ja asetama laud . " tooma uus kodu muld vähe kaasa . vaatama !" mees tulema laud ümber kokku , katsuma muld näpp , nuusutama ja mõni panema keel pealegi - muld ikka muld . liivasõmer ei tunduma hulgas olema . veidi nagu pruun värv andma . küllap see ramm võima olema . sinna siis , jah , olema jääma peatuma . suvi jooksul olema tema üles lööma hädapärane onn , kuhu olema algul sisse minema , üles kündma tiin ümber maa - vana asuja saama hobune ja ader - ja tegema maha talirukis ... et saama sügis juba oma iva hammas alla . ah jaa , tulema tema parajasti meel , linahari ja villakraas pidama kaasa viima siit , see sealt olema saama , samuti - vokk , eesti vokk . tema kaudu olema vana asuja tellima üks ja teine , mis seal ei olema . nii olema , jah , asi seal kaugel Siberimaa . ah kas vana asunik juba jalg all , täis jõud käsi ? kui täis jõud nüüd küll ... aga iga olema ikka seitse-kaheksa hobune ja kaks-kolmkümmend sarvipea . mõtlema , just nagu väike mõis ! omaette mõisnik tema olema , ei seal olema teine mõisnik . siis arutama veel siia ja sinna . jah , eks olema hea , kes siit pääsema ... kui aga olema jaks , et saama siit minema ... ega see Rohmets Jaagup oma jõud siis ... mis jõud see moonakas ikka olema ... aga Peeter olema kõva töömees ja rahamees ... nägema , käima ära kaugel maa , võtma koht ära , ei kartma keegi ... või see rahaline jõud siis üksi , mees olema kohe hea hakkamine . Imestelles vaatlema poiss Peeter . see kaugel käima ja palju nägema mees kehastama kõik tema püüe , salajane soov ja igatsus . sinna tahtma lendama tema , kus põline mets ja ääretu lagendik . omamoodi imetlema ka vana , tema nägema Peeter kõik see , mis tema ise puuduma : julgus , ettevõtlikkus ja ... tarkus . ei tema lendama enam kuhugi , ei olema olema suur soov ega püüe , kõige rohkem - üks mõis teine . kes see võõras asi teadma , rääkima võima palju ... tema olema nägema . ega seal olema kõik marjamaa , küllap olema karjamaa . eks see olema Siber tagasi tulnud küll , ei saama jalg alla . parem kodu koorik , kui või võõrsil . nüüd olema poiss arutamine ja mõtlemine kõik see päev . ikka suurem ja suurem uudis tooma Eedi iga päev . pärast kool istuma ikka tund või paar Vergu kivi juures ja kuulama kummaline asi kauge Siber . seal saama Siber mõnikord koguni elav ja asuma tema ümber . pigistama kinni silm ja kujutelema , et olema lõpmatus rohtla , kus muu ei nägema kui ääretu rohuväli ja taevas . kustki sealt lagendik , taevarand tagant , tulema Siber tuul ja sinna kaugele tema jälle kaduma . rohi , rohi ... üksik ratsanik sõitma rohi , kaduma see . sada verst , sada verst , siis mõni üksik elamu või küla ... siis jälle olema kaugel põhi pool , kus põline puu ulatuma taevas ja suur karu möirgama , nii et mets kajama . mõnikord kihutama väle hobune üle lagendik , hundikari järel , või tegema uudismaa ja ehitama savi onn . niikaua kui Peeter viibima kodumail , olema Eedi võimalik tooma alati täiendav teade Siber kohta . venekeelne maateadus raamat olema Siber tükk pea õpitud sõnasõna , olgugi et see palju ei mõistma . Siber kubermang , jõgi ning mägi ja tähtsam linn olema pea nagu vesi . Öövahi Kaarult saama lehelisa leiduv tükk Siber kohta olema pea kõik . jah , imelik maa olema Siber , seal olema veel küllalt koht , kuhu olema saama inimene jalg . kas olema mõõdetud kõik see mets ja stepp ! hobune olema seal imelik : väike kondine näss - sibirjakk kutsuma - aga põlev silm ja nii väle jalg , et ära lippama hundikari eest , kes talviti näljane uitama lõpmatu lagendik . kui hunt ulgumine minema nii vali , et inimene lõikama läbi süda , siis siberi hobune ajama laiali ninasõõre , higistama veri ja ... lisama hoog . kui niisugune saama kihutama üle lagendik ! Eedi saama . ja Siber kass olema palju suurem kui mina oma , pikk karv ja terav silm . kaugemal põhi , taiga , olema suur karu ja hall rebane . seal pidama jahimees olema osav . paras salk jahimees uitama talv mööda mets - pauk ja karu , muidu olema otsas . haavatu karu käest pääsemine ei olema . Siber kütt pidama olema nii osav , et laskma külg üles visatud kartul . iga noor jahimees võtma proov . kui see proov välja tegema , võtma teine tema kaasa , muidu ei võtma . aga seal Baikal taga ja Sahhalin olema suur kurjategija , kes ahel igavesti needitud oma käru külge , mis kärutama kivisüsi . käru selts tulema magama ja sööma , ainult surm lahutama käru ... ega Rohmets oma sinna kant ei puutuma . - talv olema külm nii kange , et teras olema rabe nagu klaas ja jää kõva nagu kivi . maha kallama vesi jäätuma looka ja lind langema maha lennus . aga see ei saama teadma kustki , kas seal olema ka vares ja varblane . märts algus Peeter tulema Tallinn tagasi ja siis algama kibe ettevalmistus kauge reis . õiendama enamasti Peeter ja ema , kuna vana Jaagup ei olnud abiline kuski . vimb pihk istuma tema Peeter juures ja tuhm silm näima küsima : kas minema ikka tõesti ? Peeter olema tooma Tallinn kaasa palju tööriist ja palju muu , mis pidama olema vajalik uus kodu . seal olema veel paar linahari , kastitäis villakraas ja paar vokk vana asunik jaoks . kõik pidama viima hobune linn , sealt pidama algama reis ühes teine ühine kaubavagun . päev otsa Peeter saagima ja koppima , tegema kaste ja toimetama . kõik laskma tegema uus saabas ja riie . sild pood tooma käiakivi ja kärner humal - kõik , mis tarvis , olema ette nägema ja kiri pandud . siis veristama siga ja suitsutama kints jäme moonamaja korsten , ikka kauge teekond . viimane nädal ema tegema kaks tegu leib ja hankima pütitäis või . ainult vana Jaagup ei tegema miski , mõnikord koguni pahandama , et kogu see asi ette võtma - nüüd liigutama kõik asi paik , ei leidma enam üks ega teine , mis vaja . nüüd olema poiss jälle palju tegemine ja sõelumine . teraselt panema tema tähele , kuidas Peeter üks või teine asi sisse pakkima . aga kõige rohkem huvitama tema see , kas Peeter võtma kaasa ka püss , mis hakkama käima karujaht ja laskma näljane hunt . Peeter olema nüüd aeg vastama poiss küsimus , olema eriliselt asjalik ning töökas . isegi Eedi ei saama tema käsi õige otsa . ainult niipalju olema öelnud , et seal , kuhu tema minema , ei olema karu . kui teine poiss see kuulma saama , lööma kahtlema , kas olema õige Siber , kuhu Peeter tema viima . võib-olla olema karu sealt liiga kaugel ? aga tema ise ju rääkima , et kaugus , see olema Siber ainult mõtlema . seal panema hobune - väike teravasilmaline sibirjakk - ette ja sõitma kaks-kolmkümmend verst naaber juurde videvik pidama . siin olema see päevareis . kui aga kuulma saama , et hunt seal talv ikka liikuv , siis rahunema ja leppima see . Eedi lubama küll sõitma kaugele põhi , sinna taiga , karujaht , kui saama suurem . ja püss lubama ise muretsema kohe , niipea kui jõudma sinna . kui seal iga pere olema seitse-kaheksa hobune , siis olema ju iga laps oma nimi hobune , ja saama tema kindlasti oma sibirjakk . kui see sõitma talvine õhtu kuhugi videvik pidama , siis olema näljane hunt kari kindlasti kannul . ja katsuma seal siis ilma püss ! üks rebaseraud tellima sepapoiss Hans ja peitma see Peeter kast - eks seal leidma . teine punuma tema jänesepael , küllap tema minema vaja , kes teadma , kui palju tema võima keksima ümber seal määratu rohtla . poiss püüdma nüüd abi olema iga samm , ehk küll ei olema aitama miski . see eest lubama Eedi tema kohe kirjutama , kui jõudma pärale , kas olema Siber vares ja varblane . viimane nädal ei käima isa enam mõis töö ega Eedi kool . isa olema valitseja olnud pahandus , valitseja olema tahtma ära laskma , kaup olema jüripäev . lubanu kaebama kohus . siis olema Peeter vihastuma ja käratama kõik kuulma , et kaebama ja tulema siis Siber see õigus saama . aga viis puud rukis ja kolm rubla raha teenima aeg eest valitseja olema jätma andma . Peeter olema lööma käsi : sööma see veel ... viimne , mis saama . üks pühapäev siis kolima . Peeter olema palganud Väljaküla kaks hobune , mõis ei tahtma enam tegema tegemine , ja see piisama küll , et mahutama ära vähene moonamees kraam ja Peeter kast . kolimispäev hommik olema vana Rohmets Jaagup veidi vintis . käima läbi kõik moonatuba ja jätma jumal kõik . mõnikord kuraasitama , et saama nüüd ise peremees , kuid samas muutuma hale ja hakkama nuuksuma . mis peremees nüüd küll tema ... eks Peeter tegema ja olema . ori enne mõis , eks tema nüüd ori poeg ... kui aga sööma saama . ega tema oma nõu olema läinud kuhugi ... vana põli veel maailm otsa surema , aga Peeter , noor mees , tahtma . tema olema küll puhanud parem meel siin Eestimaa muld , mis olema torkima oma eluiga , olgugi et see olema mõis muld , aga nägema , kuhu elusaatus viima ... " ja kas teadma ," pühkima vana Jaagup silm , " kui eile õhtu tulema Väljaküla üle Suurepõld nurk ... hale hakkama . olema pealegi , et mõis põld olema , aga kena olema üle tulema ja mõtlema , et siin sina enam ei kündma . kümme aasta olema see põld mõõtma ja torkima , iga kivi ja põõsas tuttav ." hoopis teistsugune olema Rohmets ema . see toimetama ja askeldama tõsiselt ning asjalikult nagu Peeter . ei , tema olema tahtma ikka eluiga omaette perenaine saama , aga Jaagup olema ju asi . ehk saama nüüd Peeter kodu perenaine olema , niikaua kui Peeter võtma naine . " noh , hakkama siis minema , jumal nimel . viima nüüd , Peeter ... kuhu sina mina viima ." alles siis , kui olema juba jumal jätma naabrinaine , pühkima rätikunurk silm ja lausuma : " see kuusk olema kahju ... nagu ütlema , et kuusk seal ei olema . olema nii hea aken välja vaatama talv ajal - tükk roheline silm ees . üks oks panema lauluraamat vahele , viima kaasa mälestus ... olema ehk kirstukaas peale panema , kui surema ." Peeter ei tegema keegi pikk jutt , õiendama lähem käsi , teine kergitama müts . hoopis isesugune olema poiss jumalagajätt . see sündima sõnatult , peaaegu külmalt ja vaenulikult . käima küll hommik üks koos läbi kogu moonaküla , rohuaed müür ja pargiveer , aga nii imelik olema . tahtma küll kõnelema , ütlema lahkumine üksteise kõik hea , aga sõna surema kurk . kui keegi lausuma miski , siis tulema see kuidagi külmalt ja poolpahaselt . miski nagu olema katkema äkki see vahel . kui hobune hakkama liikuma , seisma kõik jääja uks ja saatma mineja silm . poiss minema kaasa kuni Vergu kivi , seal jääma maha sõna lausuma . mahajääja teadma , et see olema esimene , kes minema siit küla nii kaugele teekond , otsima kaugel kodu ja õnn . olema kahju äramineja , kes olema nagu tema ise segane soov , mis lendama kaugele ega tulema enam kunagi tagasi . poiss aga istuma Vergu kivi juures ja nutma tasakesi . Mätlik Joosep üks päev koolmeister valima välja kümme parem laulja , kes tahtma minema mõis laulma parun sünnipäev . parem laulja hulgas olema ka Mätlik Joosep ja Hindreksoni Leeni . üks tema pidama hääl üleval pidama alt , teine esimene hääl . tema laulma ka esimene proov nii , et koolmeister aina muhelema ja kiitma koguni . jätma tema peale tund sinna , viima oma elutuba , laulma viiul ette , kuna tema pidama ära õppima uus laul . siis minema homme see teine kergemini , kui kaks juba oskama ja hääl pidama . pärast minema üks kodu , sest teine mõisalaps olema ammu läinud . mõlema olema uhke see , et tema olema eraldama teine ja kutsuma koolmeister elutuba . silm särama ja naeratus püsima kogu aeg näol . ka muidu olema hea kahekesi olema ja üks kodu minema . Joosep kõndima otse Leeni kõrval teerööbas , jätma tema jalgtee kõrval . kui kerge olema mõnikord süda , kui hea olema olema ! tema vibutama koolikott siia-sinna ja ütlema siis : " küll sina laulma täna ikka hästi !" " oh , mis hästi mina ikka laulma ," ajama Leeni tagasi , " see kõrge koht , teadma , " issand , sina arm ", ei minema hästi ." " miks tema ei minema , koolmeister ju kiitma . mina jälle olema selge see , kus alt madal minema : " ja mina lootus ... ei teadma , kas nüüd hakkama jätma mina iga õhtu sinna laulma " " kas tema nüüd iga õhtu jätma . kui laul juba minema , mis tema siis ikka enam jätma ." veidi aeg minema vaikima , siis Joosep vaatama usaldus Leen otsa ja ütlema : " aga hea olema küll kahekesi pärast teine kodu minema ." " olema küll ," olema ka Leeni nõus . " mina ei tahtma käima teine , poiss kisendama tee peal mis kole , ajama mina taga ja kiusama ." Joosep tundma , et süda minema veel kergem ja heledam . tema ajama pea püsti ja kinnitama õige mehelikult : " see mina enam ei lubama , küll sina nägema ." " äh ," naerma tüdruk heledasti ja vaatama Joosep otse silm . " sina mõni keelaja , ise samasugune ." " kui mõnikord ennem olema ... tõendama poiss tõsiselt . " küll sina nägema , enam ei olema ." " miks sina suvi loopima mina takjas , kui olema Vaheväli kitkuma . sina olema kõige hullem . ja kogu aeg loopima mina ." " no see ... see olema niisama nali pärast , ega mina see siis kius pärast ... kui sina tahtma , mina enam ei tegema ." " teine tüdruk tooma park see ... suur paberileht , mina ei tooma ." " mina tahtma just sina andma , aga sina võtma enne tallimees Hugo . mõtlema , et sina mina leht ei tahtma , andma siis oma Käbin Salme . tahtma , mina toon sina homme elupuuoks " " kust sina see tooma " " minema pime salaja mõis suurtrepp ette ja toon , seal kasvama ilus elupuu . kui tahtma , toon kasvumaja tagant see okkaline oks ka , mis mängima suvi ." " see mina küll ei tahtma , see enam ei mängima ." õhtu ei olnud Joosep rahu , tammuma tuba edasi-tagasi , jooksma väljas ringi , asi ees , teine taga , ümisema kogu aeg laul . see märkama juba ema ja tähendama õige pahaselt : " kas sina püsima paigal , mis sina ratsutama tuba ja õu vahe . mis kihk sina sisse olema läinud " siis jätma Joosep laul ja hakkama õppima vene keel tükk , aga mõni aeg pärast tabama ise jälle kõndima ja laul ümisema . niipea kui minema pimedam , jooksma tema park ja hakkama luurama suurtrepp ees . ligemale tund saama ootama põõsastik ja tammuma jalg jalg , enne kui ümbrus jääma kõik vaikne . siis hiilima välja nagu kass , kuulama iga hääl ja krabin , murdma elupuu küljest peotäis oks ja panema kohe jooksma mööda pargitee . oks olema käsi ! nüüd ei külmetama enam varvas ega tuksuma süda nii kuuldavalt . kodu peitma oks hool raamat vahele ja hakkama õppima , kuid see ei tulnud miski välja . ikka minema mõte tagasi tänane laulutund juurde . Leeni seisma just esimene rida , külg tema poole . kui tema laulma , olema selgesti nägema tema helevalge hammas , ja kui liigutama pea , siis liikuma pihk kaks raske juuksepats . olema see tüdruk alles juus . ja imelikult see pats iga kord liikuma , kui pöörama pea või jooksma üle klassituba . I Kord tema mängima lõunavaheaeg number , siis minema üks pats lahti . Leeni panema juuksepael suu , palmitsema pats uuesti kokku ja köitma kinni . siis viskama vilgas liigutus pats jälle üle õlg . jah , see mäletama tema selgesti . ja siis olema ära hüütud tema paarimees ja tema olema kutsuma Leen . kui tema täna kodu tulema , panema tema tähele , et juukseots just nagu kleepuma palitu külge , aga kui pea pisut liigutama , tulema kergesti lahti ja kleepuma teine koht jälle . see pidama kord salaja sõrm katsuma . kui Joosep õhtu heitma magama , tulema jälle imelik mõte , mis olema vilksatama tema pea juba suvi , kui olema rohuaed kitkuma : kui suur saama , võtma Leeni naine . aga tema see mõte keegi ei ütlema , isegi Leeni mitte , olema siis , kui juba suur olema . ega tema nüüd moonamees küll tahtma jääma , aga ehk saama Kikuküla vabadikukoht . tema käima suvi lubjaahi töö , talv saama ehk metsatöö , aitama ka Leeni tegema mõisapäev . aga laupäev õhtu olema tore : tema istuma uks kõrval pink , mängima simmel , Leeni talitama õu , kas sööma seapõrsas või lüpsma lehm . ikka see valge hammas ... ja pikk pats üle pihk . muudkui palju suurem olema tema mõlema . see mõte tema uinuma . teine hommik ei saama tema Leeni minema üks , olema tema kord ahi kütma ja pidama minema vara . tund algus tema pistma oks pink alt salaja Leeni käsi . see peitma tema esiti põll alla , pärast panema raamat vahele , siis pöörama pea ümber ja naeratama . Joosep olema jälle hea , ega tema rohkem tahtma . kui vahetund kõik tikkuma ahi juurde soojendama ja poiss tõukama tüdruk eest ära , siis tema jätma ise kõrvale ruum ja kutsuma alati tema , " peremees " mäng olema ikka Leeni tema perenaine . samuti olema tema ülearu asi Leeni pink juurde , nii et teine see juba märkama ja Mäe Ruudi tähendama : " mis sina , Mätlik , keksima kogu päev Hindreksoni juures nagu kass ümber palav puder ." nüüd tundma Joosep , et tema kõrv lööma õhetama , tema jooksma kohe klass välja ega usaldama vaatama Leeni poole kogu päev jooksul . Leeni näima olema tusane ja püüdma tema eemale hoidma , kuna teine tüdruk pistma pea kokku ja sosistama miski . õhtu ei jäetud tema enam laulma pärast teine , minema kodu kõik koos . koolimaja nurk Leen ütlema Joosep : " sina ära tegema mina nii palju tegemine , teine juba naerma ." siis pistma kohe jooksma tüdruk salk järele . Joosep arvama , et see olema tema salajane kokkulepe teine ees , muidu olema tema aga hea edasi . tema liituma pois+tesalk ja hakkama teine ülearu kõvasti jutt ajama , õhtu käima kaua Hindreksoni aken all edasi-tagasi , tahtma kokku saama Leeni , et läbi rääkima , kuidas nüüd olema teine ees ja omavahel . tema võima õhtu käima kõndima pargiveer , siis olema hea , teine ees ei maksma tegema välja . Leeni aga ei tulnud välja kogu õhtu jooksul . kui tema väike Karl kaudu kutsuma , ei tulnud ikkagi , laskma ütlema , et olema aeg , õppima vene keel tükk . raske süda minema Joosep kodu , võib-olla Leeni ei tahtma ise enam tema hea olema . järgmine päev olema Joosep tusane ja lööma . ei julgema Leeni rääkima , tund ajal vaatama tema küll kõrvalt , kuid ei saama aru , kas tüdruk olema tema pahane või tegema teine ees nii . kui number mängima , hoiduma meel tema hüüdma ja " peremees " mäng võtma alati teine . üks tund Joosep õiendama käsi üle laud ja puudutama sõrm salaja Leeni juus , see olema ka kõik . ega tema muu tahtma kui see , et Leeni tema andma kuidagi märk , et olema tema vastu ikka endiselt hea ; teine ees võima ju kõik jääma nii , nagu olema . tema püüdma see märguanne iga tühine sõna , liigutus või pilk , kuid ei suutma miski lugema . Leeni nagu ei nägema tema , mõnikord minema mööda nagu asi ja siis olema Joosep valus . aga Mäe Ruudi hullama teine terve vahetund , jooksma eest ära ja laskma ise taga ajama . Mäe Ruudi tooma nüüd iga päev kodunt kaasa õllepudel silt , teadma kust tema tema olema saama . kinkima tema kogu klass , aga Leeni andma kord terve pakk . Joosep nägema , kuidas Leeni peitma silt esiti põll alla ja pärast panema raamat vahele . samuti tegema tema kord tema elupuuoks . kas tema see rohkem pidama hoidma kui tema elupuuoks ? kas olema tema oks enam järel , viskama ehk ära ? õhtu tema hiilima jälle härrastemaja ette , tooma suur hulk elupuuoks ja lõikama kasvumaja tagant mitu okkaline pulk , kuid see tema ei julgema andma Leeni . kandma mitu päev kool kaasa , siis viskama ära . imelik , et tüdruk aru ei saama , et Joosep tema vastu palju parem olema kui Ruudi . see tooma küll pudelisilt , aga kiusama tema . üks vahetund Ruudi võtma kinni Leeni pikk pats ja ütlema : " nõõ ! olema mina hobune , nõõ !" Leeni tõmbama küll pats kohe ära , minema pahaselt minema ja hakkama nutma , aga kas tema see paha panema . kui Joosep pärast minema Ruudi juurde ja ütlema õige kurjalt , et sedasi ei tohtima , tema ei lubama , siis ootama Leeni õhtu jälle koolimaja nurk ja ütlema õige tigedalt : " mis see sina asi olema , et Mäe Ruudi mina kiskuma ? mis vaheleastuja ja kaitsja sina olema " Joosep nagu valama külm vesi üle . nüüd olema selge , et Leeni tema ei rääkima mitte sellepärast , et kartma teine , tema ise ei sallima enam tema . pois+tesalk järel lonkima tema üksi kodu . nüüd olema Joosep ükskõik , mis Leeni ja teine tema mõtlema . ei mõtlema enam kaitsma see tüdrukupirts . koolitee karjuma üle kõige , ajama tüdruk taga ja loopima lumi . jäätükk lumepall sisse - saama haige ! laulutund tegema meelega võõras hääl ja segama teine . mõnikord näpistama tüdruk käsivars või torkima nööpnõel . koolmeister esiti sallima see ulakus , hiljemini saama aga kuri , panema poiss nurk ja jätma kinni . see Joosep tahtma , las teine vaatama , mis mees tema ikka olema . tema olema siiamaani olnud korralik poiss ja hea õpilane , nüüd aga hakkama omandama ülemeelik ulakas kuulsus . juba hakkama sõbrustama Pikk-Kristjan Viidrik ja Raudleht Jüri . paar päev enne oodatav sünnipäev , kui koolmeister tegema viimane lauluproov , minema Joosep ulakus nii suur , et koolmeister enam ei kannatama välja , haarama kinni poiss turi , tuuseldama läbi ja tõukama nurk . " olema ometi inimeseloom ja ära segama teine , kui sina ise ei tahtma laulma . mis sina sisse olema läinud ? kõik see päev nagu hull . mõis laulma sina ei võtma . Mäe , tulema tema asemele . ja jääma kinni ." kogu laulutund Joosep põrnitama nurk ja neelatama pisar . tema ei saama tema võit ka siis , kui istuma üksi pärast teine klassituba . olema , tegema mis tahes ! et just Mäe Ruudi võtma tema asemele laulma ! pidama nüüd laul minema segamini . minema mõis au saama , tulema tagasi häbi . tema ei tahtma mõis laulma . minema veel parun sünnipäev laulma ... mina rahvas veri küll imema . tema tulema meel suvine riid väljavaht rukkitükk ja öine kättemaks . kahju , et tema see hakk siis rohkem ei lahutama ja tera rohkem ei rabama ... pidama tulema sõda mina maa ja just parun sünnipäev , siis tema juhtima ise sõjamees mõis . las lööma maha kogu pesakond või võtma vang . kas nüüd olema Leeni hea meel , et Mäe Ruudi tulema laulma ? mis tema see pudelisilt pidama tegema ? mõtlema , kus olema tüdruk , ütlema , et hea olema kahekesi käima , et poiss kiusama , aga minema veidi abi , siis kohe : mis see sina asi olema ? puha vale ja pettus ! kes teadma , kas rääkima tõsi , et suvi tahtma , et just tema , Joosep , tema tooma park paberileht . nüüd ei tahtma enam nägema . aga ootama , ootama , tema võima saama veel missugune mees . minema võõras maa , saama rikas ja kuulus , tulema tagasi moonaküla tõld ... või minema sõjamees , tulema suur sõda , tema päästma keiser elu , saama kindral , tulema siis üks päev kodu valge hobune selg , tore munder ja mõõk ... siis tegema tema auvärav , laps tulema laulma nagu nüüd parun . koolmeister langema tema ette põlvili ja paluma andeks , et lööma ja panema nurk . parun kartma uhke kroonuülem . aga Leeni seisma kahvatu pärn all , süda põlema sees : see mees põlgama kord ära . nii Joosep istuma kaua tühi klassituba ja andma mõte voli . kui tema viimaks pääsema ja üksi mõis poole sammuma , olema kibedus hing kaduma , kuna asemele olema tulnud mingi igav tühjus ja ükskõiksus . Vergu puhmastik nägema , et keegi tema ootama . olema see mõni poiss ? ei , Hindreksoni Leeni . mis tema tahtma ? Joosep tahtma minema mööda sõna lausuma . " kuulma ," peatama tema Leeni , " kuulma , Joosep , minema üks ." " mis sina tahtma mina " " ei miski . miks sina täna olema niisuke " " mis see sina asi olema " " mina ei tahtma , et sina niisuke olema , olema nii nagu enne ." " mis sina mina asi , sina ise Mäe Ruudi ." " äh , kas sina arvama , et olema tema hea " " muidugi olema . numbrimäng hüüdma aga üksteist ja raamatuvahe tema pudelisilt täis ." " äh , mis sina veel ei arvama . Karl rebima silt ammugi puruks . kuulma , olema jälle hea !" " olema hea ... tema võima sina juus kiskuma , kui mina vahele astuma , olema tige ." " ei , kuulma , ega siis sellepärast ... aga Joosep hüppama üle kraav , jooksma üle karjamaanurk mõisatee ja minema üksi kodu . süda olema jälle raske ja paha olema olema . 