I see olema läinud aastasada kolmas veerand lõpp . päike lähenema silmapiir , seisma sedavõrd madal , et enam ei ulatuma valgustama ei mägi roniv hobune , kes puutelg vanker vedama , ei vanker istuma noor naine ega ka ligi kolmekümneline mees , kes kõndima vanker kõrval . varsti jõudma teeline mäerinnak nii kõrgele , et päike helendama lööma mees nägu - laiavõitu , tugev lõuapära , terassilm , lühike , kuid tihe must habe - naine nukker silm , look ja hobune kikkis kõrv pidama . " seal tema olema , see Vargamägi ," lausuma mees ja näitama käsi üle soo järgmine väljamägi poole , kus lömitama rühm madal hoone . " mina hoone paistma , teine oma seisma mägi taga org , see siis rahvas suu Mägi ja Org , mõisakiri aga Eespere ja Tagapere . parem käsi see männitukk seal kõrge mägi ots olema mina oma : igavene vana jändrik teine , mõni poolkuiv juba ." nii palju tegema mees jutt , siis logisema vanker endiselt tumm vaikus . naine silmitsema ümbrus : siin mägi , seal mägi , kaugemal kolmas , pahem käsi neli , parem viies ja see taga kuues , seitsmes veel ning rohkem . Mägi põld ja hoone , mägi ümber , see vahel aina soo , tükati raba , kaema kidur võserik . üks niisugune mäenukk tema ümbritsev soo ja mõni männijändrik mägi kõrgem tipp saama tema , sõitev naine kodu ja seal pidama tema vististi oma päev lõpetama . millegipärast kiskuma noor naine süda valusasti rind kokku . valu ulatuma nagu madalamale , tabama kogu elund kava , mis olema nagu naba ümber pundar . jah , kunagi olema tema osanud arvama , et tema võima kord niisugune kodu olema . tänini olema tema kodu all mõistma ikka põld ja mets - suur laas , mis õhtuti helisema , kui huikama või kui ajama pasun . aga mis helisema siin , kui tulema lust lõõritama ? hüüdma siis soo vastu , hakkama raba rõkkama ? naine vaatama mees , kes hobune kõrval kõndima , vaatama hobune , kes tema isakodu olema nägema sündiv ja kasvav , - mõlema tõttama täis samm , nagu ootama see õnn ees . ja äkki tulema tema meel , kuidas kodu olema aru peetuma , pidama tema oma praegune mees kosi vastu võtma või tagasi lükkama . ja kõik - vanem , vend , õde - olema otsustama : see mees võima minema , tema jaksama ja oskama naine toitma . imelik olema too kord tunduma , et rääkima tema toitmine . kas siis tema ise ei oskama töö tegema , et ise ise toitma , nagu iga teine terve ihuliige inimene ? uuesti vaatama , kui kähku mees ja hobu kõrvuti uus kodu poole astuma , muutuma ka tema meel rahulikum , süda julgem . peaasi , et mära , see tema majapidamine üks peatugi ja põhivara - nagu isa hobune kaasavara andma olema öelnud - peaasi , et tema nii tõttavalt astuma . see andma ka noor naine usk ja lootus . " astuma aga astuma ," sundima mees hobune , nagu aimama tema naine mõte , " saama ehk päevaveer kodu ." " kas jõudma ," kahtlema naine . ka tema olema mõelnud kuidagi sõna " kodu " tarvitama , aga sõna jääma kurk kinni . lausk väljamägi olema tee pisut siledam , sellepärast kargama mees naine kõrvale vanker , kahmama ohi pingutavalt pihk ja ajama hobune sörkima . millegipärast valdama hobune äkki mingisugune rõõmuhelk ja tema hirnatama . " tundma kodu lähedus ," arvama mees . " nojah , tema käima juba mitu-setu kord see tee ," lausuma naine . ise olema aga nagu valus , et hobune see võõras paik juba kodu tundma . hobune rõõmuhirnatus kustuma nagu tükk naine senine elu . natuke maa pahem käsi tee kõrval asuv talu õu seisma üksik naine ja vaatama möödasõitja , ämber käsi otsas . Vargamägi Eespere noor perenaine näima seisja nii tuttav , nagu olema tema tema juba ammugi ja sagedasti nägema . Vesi enam : nagu olema tema ise kustuv päike helk nõnda kuskil taluõu seisma ja möödamineja vaadelnud ja nagu tegema tema see ka tulevik veel lugematu kord . " mis see talu nimi olema " küsima naine . " see olema Aaseme ," vastama mees . " selg taha parem käsi jääma Võlla , veel kaugemale mägi vari aiu ; see tee ei paistma . väljamägi ise nimetama Metsakant ; siin olema kolm koht ." vanker logisema hobu sörk peagi üle põld ja jällegi pidama tema soo minema - pidama ronima üle teine ja seega ka üle viimane soo . aga enne minema tee Aaseme välja all kaks . hobune pöörduma ilma juhatus parem käsi . " kuhu see teine tee viima " küsima naine . " Sooväli ," vastama mees . " see seia ei paistma , mina õu aga küll ; kui kodu saama , siis nägema . seal olema ka kolm talu ja veel kaks saun ." jõudma soo . mõlema pool tee ummistuma kraav , mis sisemus - turvama - olema keskele kokku kuhjama . tee põhi hagu või rida puupakk kõikuv pind . siin-seal tungima loom jalg läbi mäda aluspõhi pehme muda , kus ei tunduma mingi pide . tee kõrval , teine pool kraav , vaevakane või vaevapaju raagus põõsas , harva mõni lai latv sookask , mis pung pakatama . kaugemal , välja ääres , randemaal kippuma ilutsema juba õrn ja värske kevadine rohelus . soon valuvalt kollane varsakabi . " siia võima uppuma !" hüüdma naine , nägema , kuidas hobune läbipääsematu tee vaev edasi ronima . " murdma vanker ja hobune jalg ." " küllap pidama vastu ," ütlema mees , kes jällegi maas kõndima , aga nüüd ohi ise käes hoidma , et hobune paremini juhtima , sest et tema juba tee tundma . " istuma aga kõvasti peal , istuma keskpaik , muidu viskama maha ," õpetama tema naine . ja kui tema kõige suurem häda juba väljas , rääkima tema lohutavalt : " ega see nõnda igavesti jääma . kraav tegema sügavam , tegema kõrgem ja siledam . põhi kuuseoks ja kadakas , peale põllukivi ja sauerähk . see olema mina küll , väljamägi mänd alt võtma niipalju kui süda kutsuma . mõni aasta pärast sõitma kas või tõld , kaks hoog kõrv ." " kui vanker läbi saama ," arvama naine . jõudma välja äärde , oma väli äärde . jällegi viima tee mööda rinnak üles . " päiksetera olema kadund ," ütlema naine , kui tema jõudma mägi , kust avanema silmapiir . " jah , veerema enne , kui kodu saama ," vastama mees . kodu olema aga peremees ja perenaine mari tarvis , muidu olema pidama minema kas või mujalt abi otsima . karjane tulema parajasti nutma kodu : vana Maasik jääma lepik alla sisse . inisema , sikutama oma koib , aga edasi ei saama . sees mis sees ! jääma kas või igaveseks sinna , kui inimene ei aitama . noor perenaine algus ei taipama , mis see lehm õige olema , et tema kodu ei saama . tema Maasik - jällegi tükk kallis kaasavara - olema ju ometi mõni vana ja jalutu lehmakoba , vaid ainult viie-kuus poeg ema , seega kõige parem päev . kodu kari käima olema perenaine kunagi nägema ega kuulma , et mõni lehm olema kuhugi sisse jääma . sellepärast ei tulnud tema kuidagi õige mõte , ehk tema küll oma lihasilm olema nägema , mis tirel mära hiljuti vanker ees lööma . ometi kõndima mära aina tegema tee , peaaegu kõrvenurk maantee . saunaeit ja taat , kes olema koduhoidja , seletama perenaine asi paar sõna . ja nõnda mõistma tema , et tema praegu mõtlema , nagu hoidma tema alles isakodu kari ega olema veel iseseisev perenaine . aga perenaine pidama olema teine mõte kui karjalaps . " armas aeg ," hüüdma perenaine , " mis tema siis soo ajama , kui seal nii tüma olema . Maasik olema ju lüpsma tulema ." " ega mina ajandk ," nutma poiss , " tema ise minema , ei taht teine teine maha jääma ." " soos mätas olema ju mustapea , sellepärast ," seletama sauna-Mari . " arumaa olema paljas , seal ei hakkama loom hammas maha , ainult keel limpsima . ega loom rumal olema , küll tema teadma , kuhu tema minema ." " aga mis siis nüüd " küsima perenaine nõutult . " pidama abi minema , mis muu ," vastama saunavanamees . karjane poole pöörduma küsima tema : " kus tema olema , suur soon või " " ei , väike ," vastama Eedi . " suur tulema läbi , nii et vagu taga . pool külg olema teine sees , aga ikka tulema , muudkui inisema vahel ." " vaatama raibe , või suur tulema läbi , aga väike jääma sisse ," siunama sauna-Madis , lisama kohe juurde : " kui tema väike soon olema , siis põlema asi nii hull , siis saama oma jõud läbi ." vanker tühjendama silmapilk kraam ja peale panema laud ning köis . kui mees üks karjapoiss peale istuma , tahtma ka perenaine kaasa minema . aga saunaonu vastu : . " ei , perenaine , see olema naine töö lehm soo välja vedama . aga päss ja räks ning tükk õlg kaasa , see küll , pidama ehk tuli tegema , lehm soendama . soo olema ju alles külm , võtma loom jalg kange . hiljuti olema veel kirs all ." vanker hakkama liikuma . " ära tema haige tegema ," paluma perenaine tagant järele . " ei noh , kus nüüd see ." vastama sauna-Madis . sõitma lepik alla , kus hobune kinni siduma ja heinavõrk tema ette riputama . mees võtma laud , kirves ja köis ning alustama teekond lehm poole , hüppama mööda mätas ja küngas , nagu karjapoiss teejuht ees kargama . " peremees tulnd õige kirikuriie lehmavedu ," tähendama sauna-Madis , kui tema pärale jõudma . " unustama , mis parata ," vastama . peremees ja kiskuma kuub selg , et tema mätas põõsas panema . " püks pidama jääma , aga ega see lehm maksma , liiatigi kui poeg ema ." " nii , nii , liiatigi kui poeg ema ," olema ka sauna-Madis nõus . " aga nägema , eks lõdisema teine ," tähendama tema lehm kohta . " mis siin peale hakkama " küsima peremees arupidavalt . aga saunamees kui oma inimene teadma väga hästi , mis peale hakkama . " kõigepealt lehm esimene jalg alla hagu kuuseoks ja kadakas , mis pehmem ," ütlema tema . " kui juba esimene võima toetama , siis katsuma , kuis tagumine lugu ." esimene jalg saama varsti hagu ja nüüd olema lehm võima katsuma tagumine muda välja kiskuma , aga tema ei tegema see ei hea ega kuri , inisema ainult , kui tema lööma . " Nonäh , mina arvama kohe , et jalg kange külmama ," ütlema sauna-Madis . ei jääma muu nõu üle , kui mees pidama käis ja püksisäär üles käärima ( peremees viskama oma uus püks hoopis jalg ühes saabas ), muda minema ja lehm jalg välja kiskuma , et see hagu paigutama nagu esimene . siis tõttama sild tegema kuni lähem küngas . alles nüüd katsuma lehm jalule ajama . aga see ei liigutama ikka veel , lamama õietsi jalu maas . " ega muu , kui tegema tema tuli ette ," ütlema sauna-Madis , " küllap tema siis varsti jalg alla võtma ." korjama risu ja tõrvik ning tegema tulema lähemale mätas . karjapoiss jätma tuli kohendama , mees minema teine soon hagu raiuma , kuni lehm luud-liikmed soenema . võtma abi ka ligitoodud laud , et lehm pääsema kõva maa välja . ei kestma kaua , kui juba tulema oma töö olema tegema , sest poiss hüüdma suur rõõm : " juba liigutama jalg ! juba püsti ! minema , minema !" ka mees tõttama vaatama , kuidas lehm mööda oks minema , nagu olema hiljuti muda lamama . kaks küngas vahel olema hagu sild , see lehm ei kartma ; kolmas soon seisma laud , see ajama loom hirm peale . inisema ja pidama aru . viimaks ometi astuma laud , mitte muda . Vesi pidama laud paar kord uus soon tõstma lehm talutamine , siis olema vaev lahti : lehm pistma kiire samm kodu poole . mees kuluma pisut aeg , enne kui tema minema saama , sest peremees tahtma veeauk ise pesema , et võimalik olema püks jalga tõmbama . pealegi olema tema kuub mätas põõsas jääma ja karjapoiss minema see järele . kuub võtma märkama poiss tuli , mis lehm soendamine olema tegema . tema mõtlema esiteks see muda laiali pilduma , aga jätma lõpuks ometi põlema . nõnda leegitsema tuluke veel siis üksinda õhtuvidevik , kui poiss olema uuesti kõva maa tagasi . värisev valgus helkima ümbritsev põõsas ja liimendav muda . imelik olema poiss eemalt vaatama , kuidas tuluke üksipäini leegitsema soo . nagu olema ikka veel mõni elav hing tema lähedus , kes oma luud-liikmed soendama ! nagu võima keegi olema veel kottpime seal muda põõsas vahel , sest kindlasti põlema jäme tõrvik see aeg . perenaine hakkama kodu igav mees ootama ja tema minema tema mööda tänav karjamaa poole vastu . pool tänav kohtama tema lehm . see tundma perenaine juba eemalt ära ja hakkama ammuma . perenaine tõusma peaaegu pisar silm ; üks vana tuttav , üks omane hing võhivõõras kodu ! ja härdus olema tema lehm kas või kael hakanud . lehm kõrv kodu poole minema panema perenaine tema käsi selg . mees , kes tükk maa järel tulema , ei pannud see tähele , küll aga karja-Eedi . tema silm hakkama see kohe kinni . " küll olema hull , kui iga õhtu nõnda pidama ," ütlema perenaine , kui ka mees kodu jõudma . " Või siis nüüd just iga õhtu , aga eks tema kevad mõnikord ikka juhtuma ka ," arvama sauna-Madis . " sügis olema see nali vähem , vahel harva ... see lehm olema liiga raske , ei kõlbama Vargamägi karjasmaal , põlema õige mina loom , välimaa pärit . siin olema lehm kui kits ." " see ei , andma ju piim ega või ," arvama perenaine . " eks aga pea siis vähem läbi ajama ," ütlema sauna-Madis . " küll tegema sild suur muda läbi ," lohutama peremees , " tagapool olema kõvem ." " va Mart , see , kes sina eest siit ära minema , seisma pikk saelaud lepik all , sealt olema hea ligi võtma , kui tarvis tulema . ei tema sild teind ega see vaev näind ," seletama sauna-Madis . " muidugi , tagapool olema kõvem ; Jõessaar maa päris kõva ," lisama tema natuke aeg pärast juurde . õhtu asemel enne uinumine uus kodu küsima Vargamägi Eespere noor perenaine peremees : " miks sina just see koht ostma " " aga misuke siis " küsima peremees vastu . " kas parem ei leind " küsima perenaine uuesti . " parem olema enne mina ära ostma , või mis veel olema , tema ei müüma . käima ka Sooväli vaatama , aga see olema veel hullem , ligipääs ka raskem kui Vargamägi . olema paar õige suur , Paluka ja Sõõrussaare , kuid see peale ei hakand mina hammas : põlnd raha . aga ega tema siin nii väga hull olema , las mina aga harjuma ära , see olema ainult esteks nõnda , et ajama hirm peale ." nõnda vastama Vargamägi Andres oma noor naine , kes püha ristimine olema nimi pandud Krõõt . aga naine ei lohutama mees sõna ja tema vastama : " küll mina siin kahekesi sina päiv saama nägema !" " Päivi saama vaene inimene iga pool nägema ," arvama Andres . see jutt lõppema , kui tema puhkama heitma esimene õhtu kahekesi oma uus kodu . II Järgmine päev olema määrama uus kodu tutvumine . saunatädi pidama tubane talitus eest muretsema , nagu tema see olema tegema juba nii mõni päev enne noor perenaine saabumine . Madis pidama pererahvas kaasa minema - nagu oma inimene , kes kõik teadma ja kõik kohta oskama seletus andma . hommik mõtlema uus peremees ja perenaine kõigepealt minema üleaedne vaatama . et aga saunarahvas kinnitama , Tagapere Pearu olema kodunt ära , vististi kõrts , kus tema isegi öö saksatuba mööda saatev , siis lükkama see külaskäik edasi ja tahtma minema kohe piir vaatama . Andres olema küll oma aeg kogu maa-ala läbi käima , aga siis olema maapind külmuma ja õhuke lumekirmetis all , nii et tema üle peaasjalikult kaudne tunnus abil pidama otsustama . perenaine olema muidugi kõik võhivõõras ja tuliuus . teekond tõmbama perenaine vana sukk jalg ja pistma tuliuus omatehtud viisk otsa . see olema tema isakodu kaasa tooma . peremees panema ise narts ja raagnahk pastel . Sauna-Madis otsustama paljas jalu minema , sest päike olema juba kõrgel ja paistma heledasti kevadine taevas . olema nii imeliselt kerge ja selge täna siin väljamägi , kuhu paistma nii palju samasugune imeliselt kerge ja selge õhk ümbritsema väljamägi keset otsatu soo ja raba . tema kohal lendama helevalge pilv nagu hirmuma lagle . ainult hääl ei tegema tema . taevaalune olema hoopis vaikne , kui ei pannud tähele lõoke laul ja linavästrik katusehari või aiateivas . tund kaupa sumama soo ja vesi , mis paiguti lausa solisema , paiguti sauna-Madis varvas vahel ainult virts . ainult väike Hallikivimägi ja Jõessaar olema päris kuiv . Viimane olema millalgi põld harima , aga sauna-Madis puuduma teade , millal see olema toimuma . seletus ütlema tema ainult : " see pidama küll väga ammu olema , sest varsti olema põld asemel uuesti mets ." see ala+lhoidunud põllulapp siin kauge soosaar mõjuma kui muinasjutt . tema tekitama imelikult omapärane ja kodune tundmus . sest seletama olema äkki kõik selge , et millalgi olema siin inimene liikuma , tegutsema , mõtelnud . millalgi olema see söötijäänud põllulapp seotud inimene rõõm ja mure . puhkama jalg ja panema piip . juba läbikäidud maa järgi otsustama olema krunt küll ja küll , nagu liiga palju , arv poolest üle poolteistsada tiin . aga suurem osa see olema kas rohusoo või samblaraba männijäss . heinamaa olema enamasti kas rabaserv , soonepealne , vaevakasesoo või kiikuv jõeäärne , kus praegu lainetama alles elus vesi , nii et ainult paiguti tema ligi pääsema . kevaditi suurvesi ja sügisevihm ajal pidama siin küll otse järvepealis oletama . aruheinamaa olema kodumail väike lapike . " nagu hobune piherdamine ase ," ütlema sauna-Madis tema kohta . aga kümmekond verst eemal või veelgi kaugemal olema Vargamägi koht järele suurem metsaheinamaa , mis Andres isegi veel olema nägema . seal pidama tükk hea mets peal olema . see maalisa olema Andres nagu põrsas kott ostma , sest tema olema arvama , et olema tema , mis tema olema , miski olema tema ikkagi väärt , ja Vargamägi olema tema ka ilma see lisanditagi ostma määrama hind ning tingimus . pealegi olema tema kohe kavatsus see maatükk esimene paras võimalus ära müüma ning saama raha kodumail kasulikult tarvitama . tõtt ütlema , Vargamägi Eespere ostma olema Andres tema tõeline väärtus arvestama , vaid tema olema aina mõelnud , mis tema võima tegema , mis väärtus see maa töö võima andma . sellepärast ei tegema noor peremees tänane ülevaatus muu , kui aina kavatsema ja plaanitsema , püüdma ette aimama , milline muutuma maapind ja milline kasenäss , männijäss ja kuusekönn , kui kraav olema kaebama nii ja nii palju ning see ja see siht . kas kaselatv muutuma mõni aasta pärast terav ? kas kuusk ja mänd heitma karva ja süstava õhk , nagu pistma tema herilane tüvi ? mööda kodumaa ümber sõitma ja sobiv koht otsima olema tema kuskil soo näidatud , mis kraav läbi põimima - suurem ja väiksem . praegu olema see kraav ummistuma ja maapind tema vahel vesine ning soine . aga millalgi olema kraav vahel vili kasvama , millalgi olema ori ja vaim siin kartul pannud ja võtma . see kinnitama vana inimene nagu üks suu . elama mõis kord mingisugune hullumeelne parun , mingisugune põrundpea , nagu kõik kinnitama , see tahtma soo põld tegema . tema ’ p see kraav laskma kaevama ning kraav vahel kündma ja külvama . põld olema tema kunagi nägema olnud , aga soo kraav vahel käima tema opmann vahetpidamata , seisma rahvas juures , kui see töö tegema , ja torkima kepp muhenev muld , turbamätas . too kord olema Andres julgema kahtlema , et kes teadma , kas see parun , kes see kraav kaevama , nii väga põrundpea olema , nagu kõik arvama . kuidas ? see võima keegi kahtlema ? aga tema ei muutma ju ainult soo põld , vaid kõrge vainu tahtma tema tegema loodheinamaa , mis võima oma tuju ja tahtmine järgi kastma üleujutav vesi . tema tahtma üldse kõik teisiti tegema , kui olema seadma jumal . kus mägi , sinna org , kus org , sinna mägi nõnda tahtma tema tegema . soo põld , kõrge vainu loodniit , jõgi uus säng - kas või läbi kivikärgas ja mäekink , verst , kümme verst kaupa . tühi ääremaa mets , istutama või seemendama , puu reastik nagu viljapuu aed . kui võõras kõik see meeletu nägema , siis uskuma tema , et parun olema tõepoolest põrundpea . nõnda olema oma inimene arvama . aga Andres ei saama too korral muu nägema kui ainult see kraavitama soo , kus millalgi kasvama vili . see seisma tema veelpraegug silm ees . muidugi ei mõtlema tema Vargamägi soo kohe hakkama põld tegema , sest tema olema ju parun , kes olema terve vallarahvas käsutama . kui niigi saama tegema , et soo hakkama looma kandma ja hea haomets kasvatama , - see mõtlema Vargamägi noor peremees põrundpea-parun eeskuju . ja tema olema siin Jõessaar söödilapp kevadine päike paiste ehk ainuke inimene , kes tänini nõnda olema mõelnud . kui Andres kõik see jutustama , vedama sauna-Madis kord-korralt ikka kõvemini oma lurisev piip ja hakkama läbi hammas aina kaugemale sülitama , nagu tegema tema harjutus kaugelesülitamine . ja kui tema sõna peremees jutt vahele pistma , sihtima see ikka sinnapoole , et : olema siin juba paar uus peremees nägema , mitte küll omanik , vaid rentnik , aga üks olema miski tegema , sest ei tasuma vaev . kõik läinud parem otsima . " elama siin nagu kärbes sitahunnik otsas ," ütlema tema lõpuks . " see ’ p see olema , et elama nagu kärbes ," arvama Andres . " aga nõnda saama ilusti ära elama . endine peremees minema siin rikas , ostma välimaa koht ." " ja elama ka seal nagu kärbes , kui nõnda elama ," vastama peremees . " kärbes olema sina , kärbes olema kõik ," olema tahtma sauna-Madis peremees vastama , aga ometi rahuldus tema ainult sülitamine . " peremees olema peremees , minema nüüd saunamees tema maa jagama ," arvama Madis endamisi . " hakkama sina mina kraav kaevama " küsima peremees natuke aeg pärast . " küllap hakkama ," vastama Madis . " töö olema töö , leib olema leib , ei põlgama üks ega teine . olema ennegi kaebama ." " hea küll , siis hakkama tänavu kohe peale ," ütlema Andres . " umbes sinna , kus mina vana Maasik käima rükkima ." " aga kuhu laskma vesi " " esiotsa ei kuhugi ," vastama Andres . " aga küllap pärast laskma kah : juhtima otsa jõgi ." " paar verst maa ." " olema või kolm ," arvama peremees . saunamees lirtsama sülitama . alles natuke aeg pärast lausuma tema : " Võera maa ees , ei pääsema otse jõgi ." " küllap pääsema läbi võerag maa ." " kui aga pääsema ." " saama nägema ." olema parata , peremees pidama alla vanduma . arvama , et pääsema , pääsema , mis saunamees sest olema , olema ju tema maa ega tema vesi . tõmmak aga kraav jõgi , tema aina kasu : pääsema mööda kraavikallas kergemini kala ja sügis lammas ja lehm kott padrik äärest hein tooma . " saama ehk üleaedne kahasse kaevama , tulema odavam ," arvama peremees . " kallim ," vastama saunamees . " Pearu kahasse olema ikka kallim ." " kuidas nii " küsima Andres . " mis mees siis tema olema " " mees nagu mees muiste ," vastama Madis . kuna mees piip popsima ja jutlema , kõndima perenaine mööda saaresööt , korjama varane lill . meel olema pühapäevaselt rõõmus ja kodune , et olema tahtma laulma , nagu laulma lind söödiserv mets . olema tahtma huikama , nagu tema olema huiganud millalgi isakodu , aga ometi jääma tema üsna vaikne , kõndima ainult ja noppima lill . kodu jõutud , võtma kehakinnitus ja siis minema väli ning väljaalune vaatama . tahtma nägema põld ja tema muld , tahtma vaatama peenar ja ristikivi , nagu olema vaadatud soo siht ja kupits . " kui aga peenar ja ristikivi paigal seisma ," lausuma sauna-Madis nagu endamisi . " kuidas nii - paigal seisma " küsima peremees . " ütlema , et vahel kippuma teine liikuma ," irvitama Madis . " endine peremees kuulma ikka kaebama , muidu olema ehk ise koht ostma . nõnda tema ütlema , et minema siit Tagapere Pearu pärast minema . see kiitlema veel praegu see ." " ah niisuke sõrasilm see Pearu ! olema tema tugev " küsima Andres . " küllap saama varsti katsuma ," vastama Madis . " tema ju see peale ablas ." " tikkuma kaklema " " tahtma ramm katsuma . mis mees see muidu olema , ikka rind kokku , ikka kokku . tänini käima Tagapere Eespere üle , näima ’ s nüüd ." " saama sina tema vastu " küsima Andres huvitatult . " küllap saama , kui olema peremees , aga saunamees ... noh , see olema teine asi ," vastama Madis . Andres muigama . " tahtma sina mina katsuma " küsima tema Madis . " aga nagu mees mees , mitte nagu saunamees peremees ." " eks võima ka korraks ," arvama saunamees sülitama ja peremees silm mõõde . " mis sina nüüd hull tegema ," segama perenaine vahele . " jätma järele , mõni nägema veel . lausa tööpäev põlema muu tegema , kui minema võitlema , nagu olema mõni pidu ." " kes see asi , oma väli ääres ," vastama peremees . " Või ju ainult kivi tõstma , see nägema kohe ," arvama nüüd saunamees , et perenaine soov vastu tulema . see leppima ka peremees ja nõnda minema Madis juhatus natuke maa edasi , kuni leidma aed äärest kivihunnik . siin olema paras paik rammukatsumine . " hakkama sina peale ," ütlema peremees saunamees , " sina olema oma inimene ." " ükskõik ," vastama Madis . " saama sina varsti oma inimene . " tema valima kivi , mis tema jaksama tuul alla tegema . aga peremees võtma sama kivi ja tõstma tema üle aed teine poole . " see mees olema jumal vili toidetud ," ütlema saunamees see nägema . nüüd otsima Andres omakorda kivi , mis tema vaevalt suutma tuul alla tegema , aga see kallal pusima Madis hulk aeg , ilma et kivi olema mõtlema maa kerkima . " sina saama Pearu õige üleaedne ," ütlema Madis ja jätma kivi sinnapaika . " olema tema tugevam " " hästi sitkem . mina ’ p uskuma . olema omateada ikka ka paras mees , liiga vana ka mitte , aga üle mis üle , põlema parata ." edasi minema ütlema Madis natuke aeg pärast : " tegu tulema sina tema siiski , ramm üksi ei aitama ." peremees mõistma ja vastama : " mis siis ikka : mees olema mees ja ristikivi olema ristikivi ." " õige näh , peremees : mees olema mees ja ristikivi olema ristikivi ," kordama Madis , aga tegema see nõnda , nagu ei pidama tema see sugugi õige , ja lirtsama läbi hammas sülitama . III Algas töö , algama eluaegne töö , algama töö , mis pidama jätkuma isegi tulev põli . sest olgugi et peremees ainult paar kuu olema abielu , mõtlema tema ometi juba järeltulev soo peale ; tähendama ju abielu tema eelkõige laps . ehk kas maksma Vargamägi elama asuma mõte , et pärast sina talitama siin võhivõõras inimene ? ei , see mitte . see mõte olema võima ükskõik kuhu minema , mitte aga Vargamägi tulema . Andres tundma , kuidas omandama maalapp tekitama kohustus , mis ei võima loobuma , kui olema aus inimene . hea meel olema Andres ostma kogu Vargamägi , et elama siin omasoodu nagu vürst , aga teine mees olema tema ette jõudma , olema teine koht varem ostma . Tagapere Pearu olema tulnud Tuhalepp , mis seisma veel kaugemal soo ja raba taga kui Vargamägi . tema ütlema ikka , et tema tulnud hunt juurest inimene sekka . Andres sellevastu olema võima ütlema , et tema tulema inimene seast hunt juurde , sest tema isakodu asuma välimaa . ometi ei öelnud tema see , sest tema arvama , et ühesugune inimene elama iga pool , olema kuskil maanteeäär või soosild taga . üks imelik mõte olema viirastus Andres peaaju külastama , kui tema esimene kord käima Vargamägi . nimelt : mis olema , kui ükskord olema kogu Vargamägi tema oma , tema laps käes ? võib-olla mõjuma see viirastuslik mõte sedavõrd , et Andres koht otsima Vargamägi juurde peatuma jääma . kaasa aitama ka Hundipalu Tiit , kes elama kaugemal soo taga , teine pool jõgi - elama üksipäini oma väljamägi ja talitama seal , nagu süda kutsuma . tema olema Andres siin kokku puutuma ja tema olema osanud nõnda rääkima , et Andres Vargamägi peatuma jääma . esiotsa pidama Andres kõik kaugem tulevikumõte pea peletama , sest ees seisma hall igapäevasus : risakil ja laokil hoone , elumaja hakkama ja karjalaut lõpetama . kõige halvem lugu olema kamber , sest seal kõlbama ainult suvi elama . talv külm pidama rehetuba pugema , kus seisma nurk kumm ahi nagu elevant . ahjusuu ees olema kolle kook pada riputamine , ahjunurk sees piht peer pistmine . kõrs olema minev sügis kõik kündma jääma , sest kuna koht müük seisma , ei teadma vana peremees , kuniks tema siin asu , ja teine tegema olema mõte . uus peremees pidama see kuidagi toim saama , aga töö olema ka sellekohaselt . söögitund , kui loom puhkama , korraldama Andres üks või teine . aed õu ümber ja tänav seisma häda püsti , värav kannatama vaevalt laht ja kinnitõstmine . õue olema olema , vaid uks ees seisma siga karjamaa . tuba ja kamber tungima rõngasnina kohe , niipea kui uks praokile unustama . ei jääma muu nõu üle , kui uksepiit külge lööma laud lävepakk kõrgendamine , nii et siga sealt üle tuba ei pääsema . kui perenaine vastu vaidlema , ütlema peremees : " ega mina veel laps olema , vana inimene pääsema ju siit üle ." " aga veeämber ja joogitoober , kes tema tõstma " küsima Krõõt . . " jook toober tegema õues valmis ja veeämber põlema ju nii raske , et tema üle ei jäksa tõstma ," vastama Andres . ja nõnda jääma laud uksepiit külge siga kaitse . Krõõt ei tuletama tema enam kunagi mees meel , kuigi tema tema võitlema hommik õhtu , olema üle astuma või mõni riist üle tõstma . muidugi , Andres olema võima ju nõnda seadma , et siga enam uks ette olema pääsema , aga see olema pidama ümber tegema kõik õueaed ja osa tänavaaed . nõnda tema algus mõtlema tegema , aga kui tema leidma , et puuduma teivas , roigas ja ka aeg , siis jätma tema kõik vana mood - kuni saama uus kamber valmis . nõnda tulema uus põhjus uus kamber ehitamine : et saama siga uks eest tänava+sse-ja et saama laud toauks piit küljest ära . praegu olema tuba ümbrus lage , ainult pihlakas kasvama õuevärav ja vilets kask kamber otsas tapp kõrval ; aga see olema istutama tuul või lind , mitte inimene käsi . Andres arvama , et nõnda ei võima see jääma , et siin pidama miski tegema , aga ometi jätma tema tänavu , nagu tema olema , jätma see teadmine , et kui uus kamber valmis , küllap siis nägema . praegu olema tarvilikum tegema , kui iluasi peale mõtlema , sest tema olema pere ainult kolm hing : Andres ise , Krõõt ja karjapoiss Eedi . sulane ja tüdruk olema alles kauplema . juba esimene künnipäev tabama peremees kurb kogemus . tema panema sahk ette noor mära , sest vana venimine ei kannatama tema . aga noor olema tuline ja räpakas , eriti kivi vahel , mis seisma paiguti nagu hall hundikari varitsema , et sahk rauapuu otsa kinni kargama . olema veel viga , kui tema varitsema maa peal , aga häda sina , kui tema lömitama maa all , siis olema muu kui aina ragin taga . just see maa-alune kartma peremees , sest tema eest ei osanud ju hoidma . ja üks maa-alune nälpaski viimaks rauapuu teine haru ära . võtma uus , tugevam rauapuu . aga nüüd murduma vastu kivi tõukama vitsaväät või katkema rangirooma . kolmas päev lendama murduma lugu ots vastu taevas . peremees kaotama kannatus ja andma hobune mõni hea tuline , aga see tegema tema veel tulisem ja räpakam . riist parandama kiruma tema hobune ja olema naine pahane , et see niisugune helepala kaasavara olema saama . " aga kui mina seia tulema , siis sina ju kiitma tema ," ütlema Krõõt . " ütlema , et kabi teine kui matt ja käima kärmemini kui mõni teine loom jooksma ." " ega mina sahk ette traavel tarvis olema ," vastama Andres . " lõikama teine , nagu olema maantee ." peremees olema mõni päev enam kui selge , et saama muu , mis saama , aga salakivi pidama kohe võitlus algama : väiksem hoob alla , suurem tulema otsa . kivihäda selts varsti uus häda : veehäda . madalam koht olema põld nii pehme , et ei kandma looma . see olema keev soon , kust ajama vesi kui allikas ja kus ei võima kündmine ja külvamine peale mõtlema mil ega mil aeg . Sauna-Madis see rääkima saama peremees vastus : " äh , ehk kuigi kündma ja külvama , mis arvama sealt õige saama ? umbrohi , muu miski . malts ja ohakas ." " kas lina ka ei kasvama " küsima Andres . " eks katsuma , teine mees pidama tema vähe ," põikama Madis vastus kõrvale . laupäev õhtu olema Vargamägi uus peremees tüdima ja väsima . olema nii hea mõtlema , et homme võima hing tagasi tõmbama . õues haopinu ääres pakkuma otsas istuma mõtlema tema see , kuna perenaine sama aeg tuba ja ait , tuba ja laut vahe käima - kärmesti ja kärmesti . ja iga kord , kui tema tuba või tuba välja astuma , olema riist või riist , olema kerge või raske kandam , iga kord pidama tema üle kõrge laud minema , mis olema lööma uksepiit külge . aga peremees ei nägema see , kuigi tema istuma vastu uks ; perenaine peaaegu ei nägema see enam , nõnda olema tema juba nädal aeg harjuma Vargamägi elu . " kuulma sina , kui palju siin soo linda olema ," ütlema peremees perenaine , kui see tema mööda minema . " terve väljamägi ümbrus aina mürama kohe ." " mina olema hommikuti kuuland , kui lehm minema lüpsma ," vastama perenaine , ja kui tuba tagasi tulema , jätkama tema : " aga kurg turlututamine vastu ei saama keegi . olema tema vast kõri !" " isa-rabakana lõugama ju oma suurus kohta küll kõvasti ," ütlema peremees . " jah , ilus lind , aga inetu hääl ," arvama perenaine . " nagu ei tulema linnunokk ." perenaine minema laut poole ja peremees kuulatama üksi , kuidas karjuma kurg , rabakana , teder , tikutaja , möhitaja ja part , kes olema nähtavasti jõgi lendama kuhugi kraav või veelomp välja äärde . all koppel kukkuma kägu . pühapäev hommik sõitma peremees ja perenaine kirik ja nõnda pidama noor mära ka täna rangid kael võtma . olema võima küll jalgsi see seitse-kaheksa verst ära käima , aga olema viisakas : jala käima sulane ja tüdruk , mitte peremees ja perenaine , ehk olema siis , et vanker väljapääs olema võimatu . kirik ise pärast olema Vargamägi uus peremees ja perenaine täna välja läinud , aga tema tahtma sulane ja tüdruk kauplema . see tegema kõrts ees , aga veel meelsamini kõrts sees . sinna parem paik minema ka Vargamägi Andres , kuna Krõõt kõrts ette vanker istuma jääma . hulk aeg könutama tema seal üksinda ja mugima kahekopikaline prantssai , mis mees tema kõrtsilett olema ostma . vahtima võhivõõras nägu ja see vahtima tema . tema kõrval vanker kössitama keegi pere-eit , Krõõt samuti võõras nagu kõik teine pere-eit . kaua silmitsema tema tundmatu noorik , enne kui saama sinnamaale , et esimene jutt tegema , ütlema : " Vuatan ja vuatan , tunnistama ja tunnistama , aga ei tundma . olema mina silm õige nii tuhm ja tönts läind või mis see olema . olema ikka vist Vargamägi uus perenaine või , sinna pidama uus rahvas tulema " " Vargamägi perenaine ikka vist jah ," vastama Krõõt . " Nonäh , kuida muidu ," kinnitama nüüd eit . " arutama ja arutama , et kes see ikka muu võima olema kui Vargamägi oma . muu võerai põlema ju siin olnd , aina oma inimene ... olema alles noorukene , ega laps olema veel " " ei veel ," vastama noorik kõrv punastama , sest eit uuriv silm mõõtma tema istuma keha . " alles mõni kuu , kui altar ees kokku saama ." " nojah , see mina , et ega veel . aga küllap tulema , küllap tulema , kuhu tema jääma . laps ikka ka , mis elu see muidu olema . .. mina olema Vuaseme , olema vana perenaine . august tooma mina minia kodu , see olema see noor perenaine , rahvas ikka hüüdma tema nõnda . aga ega tema olema miski perenaine , muidu niisama lootma ainult , et saama , kui mina ja vanamees eest kaduma . seni aga olema ohi aina Vuadu ise käsi . ei tema see andma , haud jätma oma kätte , niisuke olema mina vanamees . Vuaseme olema see viimane koht enne Vargamägi sild , pahem käsi soo ääres ." " siis see olema see , kus keegi õu seisma , kui mina sealt päevalooja eel mööda sõitma ," ütlema noorik elavamalt . " seesama näh ," kinnitama eit . " päike olema just veerema , kui minema . mina seisma reiaalune kõrval , mina sina ei näind , aga Leena seisma keset õu , tulema parajasti ait poolt , jahumatt käsi ." " olema küll vist miski käsi , mina ka nägema ," ütlema noorik , kes hakkama hea meel , et juba leiduma inimene , kes tema olema ühine mälestus . nõnda sobima Vargamägi noorik esimene tutvus kõrts ees , kui tema vanker istuma oma mees ootama . jutt ajama enamasti Aaseme pere-eit , seletama iseenese , oma perekond ja kogu ümbrus elu ja asi . nimetama paik ja inimene , kes Krõõt varemalt miski olema kuulma . jutt mõte jääma tema sagedasti üsna tume . ometi kuulama tema hea meel , sest nõnda kuluma aeg hoogsamini . varsti selts see ka teine perenaine , sest kõik olema suur uudishimu teadma saama , kes küll jutlema kõrts ees Aaseme eit . hulgakesi saama peagi ots , et Vargamägi noorik olema tüdruk tarvis , ja nüüd olema igaüks keegi soovitama . ilmuma varsti ka tüdruk ise , kes hulgast perenaine paras valima ja kaup hakkama saama . puuduma ainult peremees , kes see olema kinnitama . Andres istuma sama aeg kõrts kortel viin juures . tema ise olema suur rüüpaja , enam maitsma tema klaas sobitama tutvus . maitsma uus sulane , kes Andres olema kaubelnud . aga see keelepael pehmenema viin üsna ruttu , olema tema ju alles poisike oht , paar aasta alla kakskümmend . leer olema tema juba käima ja kuuluma sellepärast täismees hulka , nii et viin võtma nagu täismees kunagi . kasvult lühike , kuid jässakas , nii et sahkvars pidama jaksama kandma . Vargamägi Andres lootma kõrts oma üleaedne kokku saama , aga see lootus näima luhta minema . Pearu olema küll kõrts , aga tema viibima aina saksatuba , kõndima seal särgiväel , kasukvest selg , paljas kapukas jalg . kaaslane olema tema Kassiaru Jaska - suur koht omanik , hobuseparisnik , mõis härg ostja ja mõni muu kasulik amet pidaja . täna olema tema seltsima valla+ltalitaja , peakohtumees ja mõis kubjas - kõik tähtis ja peen mees . hiljem pugema saksatuba ka üks mõis väljavaht , sest tema olema Vargamägi Pearu mingisugune vana äriasi õiendama , mis veel minevane sügis saadik olema pooleli . Vargamägi Andres võtma juba hoog kõrts minema hakkama , kui Pearu saksatuba nähtavale ilmuma , ikka alles vestivägi , aga vene saabas juba kapukas otsas . keha kõhnavõitu , mitte pikk , aasta üle kolmkümmend , valge veri , harv habe lõug otsas , silm krissis - niisugune olema see Vargamägi Tagapere . rüsin ja lai vaaruv samm astuma tema lett ette , nagu pidama kõik tema aupaklikult tee andma , sest tema tulema ju saksatuba . " mis Vargamägi isand soovima " küsima kõrtsmik , nii et kõik kuulma . aga Vargamägi isand ei soovima esiotsa miski , tema tulema ainult iseenese näitama ja teine kõrtsiline vaatama . " tere ka , üleaedne ," julgema uus Vargamägi peremees vana ütlema , kes tema pikk pilk mõõtma . " mis sina tere , va sitikas , kua maksma ," vastama Pearu . " Või sina olema ... " " mina , mees , näh ," pistma uus peremees vahele . " Või mees !" osatama Pearu . " mõni mees nüüd , kes koht võtma , kust mina kaks peremees välja lööma . lööma ka sina ." " kolm armastama jumal : kolmas jääma ," ütlema Andres . " Või kolmas jääma !" osatama Pearu jällegi . " mina jääma kua . olema enne sina , jääma pärast sina kua . olema ja jääma . mina vastu põlema üks suand , ei sua ka sina . mina nimi olema Pearu Murakas ." " mina nimi olema Andres Paas . mees vastu olema alati saand , kurat saama kaks vastu ." Pearu tegema , nagu ei kuulma tema , mis olema uus üleaedne nimi . tema pöörama hooletult Andres selg ja tellima võimalikult vali hääl kaks korv õlu . kavatsus olema tema ainult korv tellima , aga nüüd võtma tema kaks - uus üleaedne pärast . teadma , kes tema tegemine . ja kui korv juba saksatuba minema , pöörduma Pearu oma naaber poole , ütlema : " tulema , mina andma sina õlu ." " ei mina täna tulema ühtima , kallis üleaedne , mõni teine kord , siis ," punnis Andres vastu . " mis teine kord , tulema täna , tulema . mina maksma või terve kõrts eest , sest põlema kes kurat " tema võtma Andres käsi a1t kinni ja tahtma tema saksatuba viima . aga see ajama sõrg vastu ning ütlema : " las see kord jääma see , kallis üleaedne , mina naine ootama väljas vanker ." " naine !" hüüdma Pearu . " toom naine sisse , las naine jooma ka , ega tema suu seinapragu olema . mina maksma ! kõrtsmik , pudel naine viin !" ilmuma naine viin pikakaelaline pudel ja vana Vargamägi kiskuma uus ise üks kõrts välja : tema tahtma üleaedne noorik nägema . minema Vargamägi naaber , minema ka mõni teine Pearu lõbu pealt vaatama , sest kõik teadma , et tema saama nali . mõni vahtima läbi aken . aga Krõõt ei tahtma kõrts minek kuulma , tema ei tulnud vanker maha . isegi pikk kael pudel ei rüübanud tema , enne kui oma mees pidama ühes naaber suisa peale käima . alles siis võtma tema pudel Pearu vastu , aga ei rüübanud , vaid laskma ainult huul külge , nii et suu ei saama see . see panema Pearu paha . nagu olema tema nii kehv viin , et naaber noorik ei kõlbama kord õieti rüüpama . tema võtma oma pudel ja laskma see ümberseisev eit käes ringi käima . kui viin üle pool otsas , hakkama tema Andres uuesti saksatuba tirima . et aga see vastu panema , siis haarama tema tema rind kinni , nagu võima tema väevõimuga üleaedne sundima . " üleaiamees tahtma uus naaber rindupidi ramm katsuma , aga oma põlema kuub selg ," naljatama Andres . " mees , kes tooma mina kuub saksatuba ära " karjuma Pearu , ilma et naaber rind lahti olema laskma . aga olema keegi , kes olema tahtma minema Pearu kuub tooma . sellepärast karjuma Pearu uuesti , ise ikka veel Andres rind kinni . " kes laenama mina oma kuub ? korv õlu , kes andma oma kuus ! kaks korv !" mees naerma Vargamägi naaber ümber , aga üks ei tõtanud oma kuub selg võtma . " kallis naabrimees ," ütlema Andres , " mina rammukatsumine ei tulema miski välja , põlema teine kuub ." see panema kallis naabrimees paha . tema silm lööma välkuma , see ilmuma valge . Andres rind lahti laskma hüüdma tema : " kes tahtma viin ? kes tahtma naine viin " aga enne kui üks jõudma käsi pakkuma pudel järele sirutama , lendama see ühes punane viin vastu ’ kõrtsimüür puruks . Pearu ise minema vaaruv samm kõrts tagasi . IV Vargamägi Tagapere ootama pikisilmi peremees kodu . perenaine arvama , et esmaspäev õhtu ilmuma tema tingimata , aga ei ilmuma . teisipäev jõudma juba lõuna kätte , ilma et peremees olema kipp või kõpp kuulma olnud . see olema isegi perenaine meelest liig . juba reede minema peremees hobune välja ja teisipäev ikka veel tulema ! muidugi , kirikuline kuulma perenaine kõik , mis tema vaja olema kuulma : kuulma see , et Pearu pühapäev kõrts ees uus naaber rindupidi koos olnud . samuti teadma perenaine , et häda tema , kui tema julgema minema oma mees kõrts kodu kutsuma , sest mees olema ju seal " rehnutipidamine ". häda olema perenaine siiski , kui peremees ükskord ise vaev võtma kodu tulema . häda olema alati ja igaviisi . aga perenaine olema häda harjuma , olema tema ju mõis ja peremees orjama , olema kõik leppima , olema miski vastu ajama , isegi see mitte , kui tema praegune mees tema hakkama ise naine tahtma . tema tundma tema juba siis väga hästi , teadma tema joomine , kaklemine ja tema riivatu iseloom . aga mis sest ! riivama olema mees kõik , üks nii ja teine naa , paljuke tema seas olema targem . ori olema siin , ori seal , ori olema jumal looma ja määrama . siiski olema ehk abieluorjus pisut parem kui teine orjus : saama perenaine , kuigi olema saunik tütar . tema saama jõukas , rikas perenaine , kes omakorda ori käsutama ja toimetama hulk loom - siga , lammas , lehm . nõnda siis : parem olema häda perenaine kui häda saunik , kui häda niikuinii ei pääsema . teisipäev lõuna katkema perenaine kannatus . tulema mis tulema , saama mis saama , aga nüüd tahtma tema peremees järele minema ja tema kõrts kodu tooma . mees võima torm saama , võima peksma - peksma , mees võima tema juus kiskuma - kiskuma , aga perenaine ei tulema kõrts enne , kui tulema ka mees . tervis olema perenaine jumal hea andma : lüheldane matsakas keha ja säär nagu samba , mis ei kartma ei rusikas ega kepp . muidugi , sinine muhk ja vorp jääma järele , aga see paranema , nagu ununema valu . ehk mis naine see olema , kes ei jaksama ise oma mees peks välja kannatama ! aga kuidas tema siis laps ilm kandma ? olema see vähem valus ? heldekene , see võima ainult see arvama , kes laps olema ilm kandma . mis olema juus kiskumine see kõrval - mitte kui miski . liiatigi kui keegi juus asemel olema ainult rotisaba pea . nõnda tundma ait riietuma Vargamägi Tagapere perenaine , nõnda tundma palju teine perenaine , sest kuidas muidu olema suutma tema oma elu leppima . aga just parajasti see silmapilk , kui perenaine ait särgiväel olema , hakkama väljamägi vali vankrimürin ja suur laul kostma . see laul ja vankrimüra tundma perenaine kohe ära : nõnda laulma ainult tema vanamees ja nõnda mürisema ainult tema oma vanker , kui tema tulema kõrts üks " kuraas " peremees . perenaine teadma , mis olema tema kohus : tema olema pidama kas või paljas särk õuevärav jooksma ja see mees ees lahti tegema . aga tema arvama , et jõudma vähemalt seelik üle pea selg viskama , kuna tema pael puus jooks peal sõlm siduma . see talitus viibima tema sedavõrd , et jõudma ainult keset õu , kui hobune juba värav ees olema . ja nüüd sündima see , mis varemalt olema sündima : täis hoog allamäge tulema lendama hobune rind vastu värav ja see purunema pilbas . " vanamoor ! mina lambasihver !" karjuma peremees vanker maha ronima . ja kui perenaine hirmunult juurde jooksma , viskama peremees ohi tema kätte , võtma siis oma kaaslane , Ämmasoo Villem krae kinni , kes tuigerdama perenaine teretama , sassis habe ise tilka , ja vedama tema tuba poole . " mis sina sinder mina vanamoor tahtma , sina olema oma eit kodu ," ütlema Pearu ja koperdama Villem kaelastikku tuba . sulane , kes parajasti olema lõuna , tulema perenaine abi hobune rake lahti võtma . kamber kostma juba peremees karjumine ja laps nutt . perenaine teadma , mis tema tegema : kamber minema ja mees kurjus ise kael tõmbama , nii et pääsema laps ja palgaline . Pearu olema maru : puruks aetud õuevärav ei andma rahu . kui mitu kord olema tema see värav tükk kihutama ja siis kodu naine ning laps tümitama , aga ikka veel pidama tema see uuesti tegema . nagu tulema tema ainult see kõrts kodu . aga Pearu ei mõtlema täna see peale , veel vähem tahtma tema see tegema . eks tema tulnud täna suur laul ja mürin , nii et kõik olema pidama kuulma , ja eks tema tulnud lõuna ajal , kus kogu pere toamail , aga ometi ei jooksma keegi õuevärav avama , nii et Eespere rahvas olema võima nägema , kuidas võtma vastu Tagapere peremees . eks tema ostma kotitäis prantssai , mis jätkuma terve perekond mitu päev , ainult kui tema näitama , et tema kodu ootama . Pearu olema hirmus vihane , sest kõik olema jällegi luhta läinud : tema suurus ei nägema üleaedne , õuevärav olema risakil maas ja mõttetu saiakott vanker . sööt kallis saama kas või siga , sest keegi muu ei tahtma Pearu tema praegu andma . perenaine astuma tuba . " miks sina ei tulema , kui mina sina kutsuma " karjuma Pearu tema vastu . " hobune ju ... " tahtma perenaine vastama , " mis hobune !" käratama Pearu . " ah hobune olema sina rohkem veart kui mina " juba olema tema käsitsi naine kallal , hoolimata see palve . " armas Org ," tuigerdama Ämmasoo Villem Pearu juurde , " laskma eit olema , mis sina eit tahtma , ega ... " Villem ei saama oma sõna lõpetama , kui Pearu tema äge viha karjuma : " mis ! mis olema sina mina ja mina vanamoor asi ? mis olema sina mina eit pistmine " ja kohe laskma tema naine lahti ning kargama külaline karv kinni . see püüdma vastu hakkama , kuid peagi olema tema põrand maas . Villem olema Pearu nõrgem ja pealegi veel rohkem purjus . aga kaine pea olema tema vaevalt Pearu vastu saama , sest Villem olema vaikne mehike , kes keegi kuri ei tegema . hoopis töss muutuma tema aga jooma , sest siis armastama tema rumal nali heitma , naerma ja lorilaul jorutama . algus müdistama mees üsna vaikselt põrand , aga siis pääsema Villem suu kisa : Pearu olema tema pöial silm ajama , mis olema tema kuulus võte . külaline ühes pistma laps uus hoog karjuma . ka perenaine tegema hääl , ainult Pearu nohisema või kiruma . perenaine ei võima muidu , kui pidama külaline abi minema , kuigi tema teadma , mis tema ise siis ootama . Pearu mõtlema kaks korraga käsile võtma , aga see ei jätkuma jõud . Villem olema kange silmamuna-valu tõttu üsna kaine muutuma ja kiskuma ise perenaine abil Pearu küüsist lahti . ilma et tema silmapilk lahke aitaja saatus üle oma pea olema murdma - omane asi ju - põgenema tema ülepeakaela tuba välja , põgenema paljas pea kodu poole , mis üle soo järgmine väljamägi paistma . Pearu jääma eit omasoodu , kes tema nüüd süüdistama abielurikkumine Villem , sest miks muidu olema tema Villem ja Villem tema abi tulnud . ei aidanud naine kinnitus ega palve , Pearu märatsema ja peksma . naine kannatama ja vaikima , ainult laps karjuma , kes olema pealtvaataja . perenaine sitsijakk muutuma räbal ja langema põrand . lõhkema ka särk meeletu mees käsi vahel , nii et ilmuma paljas ihu . Pearu silm süttima loomalik himu . ka seelik olema tahtma tema naine niue ümbert rebima . see märkama see ja vabastama ise äkiline liigutus . aga seelik pael katkema , nii et perenaine pääsema tuba lõhkine särk ja reba seelik . uks tahtma Pearu naine tabama , aga joobnud jalg ja käsi ei kuulama hästi sõna . naine jooksma käsi seelik ülal hoidma ait poole , Pearu laduma järele . aga naine olema kärmem , kargama aitama , lööma uks kinni , keerama tema lukku ja panema veel pealegi haak . " uks lahti !" karjuma Pearu . " ei tegema !" karjuma naine seest vastu . " mina lööma tema maha !" ähvardama Pearu . " lööma , kui tahtma ," lõõtsutama naine vastu , kuna tema ise ise terve särk ja seelik selg ajama . " ja lööma !" " lööma !" Pearu laskma silm ümber käima , nagu otsima tema kohane löögiriist . aga siis tulema tema uus mõte ja tema ütlema naine : " kükitama pealegi seal uks taga , küll nägema , kaua sina ikka kükitama . tuli ise välja !" " ei tulema !" vastama naine ait . " tuli !" " eks ootama !" " tuli , kui kässin !" " kõtt ," vastama naine aidauks tagant . see ajama mees hoopis maru . prantsatama jooksma tema vastu uks ja peksma rusikas kõik jõud . " kui sina kohe välja ei tulema , küll siis nägema , mis mina tegema !" karjuma tema . " tee mis tahes ," vastama naine samuti . " minema ja tegema !" karjuma Pearu uuesti ja minema ait eest minema . natuke aeg pärast avama perenaine uks , et vaatama , mis peremees tegema . Pearu minema kaev poole . sinna jõudma hakkama tema püksinööp lahti võtma . nüüd mõistma perenaine , et mees mõni uus temp olema tagavara tema allaandmine sundimine . nii see olema : Pearu laskma püks maha ja istuma kaevurake , nagu tahtma tema siin oma loomulik tarve õiendama . " püha Eessuke !" hüüdma perenaine ja jooksma kaev poole , niipalju kui jalg võtma . ristis käsil langema tema kaevurake istuv mees ette põlvili ja rääkima nutma : " armas mees , kallis vanamees , tee , mis tee , aga ära sina see hull tükk tegema , et reostama kaev , kust mina siis vesi võtma . tõuse kaev üles . nägema , teisepere rahvas vuatabki ." Pearu ei vastama sõna , nohisema ainult ja istuma edasi . surmahirm karjuma ja hädaldama perenaine , sest tema teadma : tema vanamees ei lööma miski ees kõmmeldama . tegema ka kõige rumalam ja ennatum temp , mis pärast kannatama teine ja tema isegi . " Joosep ja Karla ! Joosep ja Karla !" karjuma perenaine . " tulema ometi , kus sina olema ! tulema abi isa paluma !" poiss tulema kahekesi kamber otsa . nägema isa kaevurake ja ema tema ees põlvitama , mõistma laps kohe , et asi pidama tõsine olema . suur hääl pistma tema karjuma . nelja-aastane Joosep võtma väiksem vend käest kinni ja nõnda tulema tema kahekesi nutma kaev isa ja ema juurde . kolm viletsusehunnik könutama tema Pearu ees , nagu ei panema see neidtäht . " Miina , Miina , ae !" karjuma perenaine tüdruk . " tulema ka sina , tulema aitama mina peremees paluma !" tulema ka Miina ja seisma norg pea perenaine selg taga . viimaks ilmuma sulane tuba otsa vaatama , mis kaev juures lahti olema . ja kui tema asi aru olema saama , astuma tema kaev juurde ja ütlema tõsiselt : " peremees , kurat , olema täismees , tõusma kaev üles , panema püksinööp kinni , mis sina jändama ." ja peremees tõusma kaev . aga ise tema püks jalga ei tõmbama ega nööp kinni ei pannud , see pidama perenaine tegema . perenaine tegema see hea meel , sest tema tundma , et tänane mürgel olema möödas . saabuma üldine kergendustunne ja igaüks tahtma oma töö minema . aga sulane ütlema peremees hoopis muutuma hääl : " Kuarel , minema too see kott vanker tuba ." sulane teadma juba , mis kott jutt võima olema , sest tema olema esiteks vanker juba läbi koblanud . samuti aimama ka perenaine ja laps , et jutt pidama olema mingisugune hea kott . nii see olema , sest kui Kaarel kott tuba tooma ja see suu avama , siis olema seal aina sai ja sai . tema saama kõik , ka Kaarel ja Miina , perenaine ja laps rääkima . algama üldine mugimine , kuigi alles hiljuti olema tuldud lõunasöök . sai leiduma kõhusopis ikkagi veel ruum , liiatigi kui peremees see nii väga soovima , sest tema viha olema lahkuma , meel rõõmus ja tema tahtma olema hea ning nägema lahke nägu . nähtavale ilmuma ka kaks pudel : üks mees ja poiss , teine naine ja laps pudel . mees rüüpama viin alla , sülitama ja hammustama siis sai peale , naine ja laps aga hammustama sai alla ja rüüpama viin peale ega sülitama üldse mitte . niisugune vahe olema mees ja naine pudel . ning olema suur rõõm Vargamägi Tagapere suur saiakott ja kaks pudel ümber . aina kippuma laul peale . ainult perenaine meelolu nukker ja süda raske . oma silm pidama tema nägema , missugune asi peale vanamees raha raiskama , kuna see muidu ka kõige hädalisem õiendus ei jätkuma . tahtma kopikas saama , siis kandma kas põu all salaja miski kodunt välja ja tee raha . aga see kõik perenaine praegu ei niitsatama , mugima ühes laps sai , ehk küll ise olema tulemaik hammas all . ehk mis mõte olema miski ütlema , vanamees nimetama tema ainult saunamees tütar , kes olema kohaomanik eluviis õige arusaamine . ometi pidama perenaine veel täna peremees vastu rääkima , nimelt siis , kui see mõtlema üleaedne vaatama minema , sest tema jääma see väike kana kitkuma . " kuld vanamees , ära minema täna ," paluma perenaine . " heitma parem magama , olema väsima . teisepere rahvas ehk väljas töö , põlema teine kodu , missa tühi sinna minema ." aga ei , Pearu tahtma tingimata täna minema , sest täna - olema tema paras aur peal ja viin pudel veel pealegi . " las tema tulema enne mina , miks just sina tema pidama minema ," seletama perenaine nüüd . " mina olema ju enne see Vargamägi , mina olema siin rohkem õigus ." see mõjuma . õige ! see saama Pearu kohe aru . uhke pidama olema . las tema tulema enne , miks siis just tema pidama esimene olema . pealegi Eespere see olema allamäge , tema sinna vastumägi : tulema see , kes kergem tulema . ja rahulik meel pugema nüüd Vargamägi Tagapere peremees ahi taha säng , nii et kõik tapp ja taba nagisema . isegi punane satikas , kui tema mõni laupäevane keev vesi kõrvetamine elu olema jääma , pidama märkama , et peremees ise olema säng pugema . perenaine aga laskma sulane nüüd kohe kodu tulema , et tema puruks aetud värav parandama . Järgmine hommik ei pidama tänane päev sündmus jälg järel olema . aga perenaine unustama sai : tema saama laps veel mitu päev mugima . ent see nägemine olema peremees öö jooksul hoopis pime jääma . V Vesi sama päev õhtu tulema saunatädi pere - Mägi , nagu siin ütlema . tema olema küll mingi asi , aga tema tegema , nagu olema tema . tagamõte olema teadma saama , kas Tagapere oma täna Eespere olema käima või mitte . ja kui tema eitav vastus saama , imestama tema väga , sest endine Eespere peremees ajal olema Pearu oma külaskäik tegema ikka soe pea . asjatu olema aga saunatädi käik mitte , sest pere kuulma tema nii mõni , mis saunarahvas alles teadma olema . suur õhin ruttama tema kodu tagasi , et vanamees kuuldus kõnelema . aga kui tema kaevurake istumine rääkima , siis panema Madis see väga ime ja ütlema : " see temp olema tema täna esimene kord , see tegema tema vist uus naaber pärast !" ja kui lugu hiljem pere jutt tulema , seletama sauna-Madis : " tahtma teine oma võim näitama . tahtma näitama , mis mees tema olema . Eespere vana peremees ajal rookima tema kord oma sulane , nagu olema see teadma mis kuri teind . aga sulane põlnd miski teind , Pearu peksma muidu niisama , asi ees , teine taga , et aga näitama , mis tema võima . tema olema täna sulane natt kinni hakand , aga see olema tema sitkem ." " sellepärast siis naine ja laps ," lausuma Andres . " naine ja laps ," kinnitama Madis . " nojah , eks igaüks võima oma maa peal tegema , mis tahtma ," lausuma Andres natuke aeg pärast . " muidugi ," olema ka saunamees nõus . " kes keelama võima . oma tuba , oma luba . oma kaev , oma vaev ." Pearu temp tulema jutt ka Eespere peremees ja perenaine vahel , kui tema õhtu kahekesi säng pugema . enam rääkima asi peremees ja rääkima hukkamõistvalt . Krõõt vaikima ja millegipärast tunduma Andres , nagu ei võtma tema Pearu temp kuigi tõsiselt . ennemini valmistama see tema nali , sest tema kippuma naer peale . " miks sina miski ei ütlema " küsima Andres tema . " mis mina ikka ütlema ," vastama Krõõt . " tema ehk ei mõelndkima see nii halvasti ." " mis see eit seal siis põlvitama " küsima Andres . " ja kõik teine ? Nali pärast või " " kust siis mina see teadma ," vastama Krõõt . see jutt lõppema . Järgmine päev ei tuletama see enam meel , olema see aeg . sulane ja tüdruk tulema sisse ja nii peremees kui ka perenaine algama kahekordne mure . Andres olema algus arvama , et las saabuma sulane , küllap siis tema ise aeg leiduma aed kohendamine ja teine hädatarvilik asi õiendamine . aga niipea kui põllutöö minema täis hoog , siis olema muu , kui ergutama iseenese ja loom tagant , et ei jääma jänn . sulane saama söögitund , aga peremees ei saama sagedasti see : pidama see aeg külvama . Vana mära kõrv kippuma longu langema , jahuvesi ja agan segama kaer hoolimata . rangid sööma turi ning pihk verine , sest luu tikkuma liha vähenemine liiga välja . noor mära turi olema enam terve , kuigi Andres ise tema eest hoolitsema . üks tegema harilik töö kõrval enne sõnnikuvedu ometi : korjama kesa mõnikümmend koorem kivi ja viima alla aed äärde hunnik . see töö olema kõik : peremees ja perenaine , sulane ja tüdruk , isegi karjapoiss , kuna ju loom sama aeg põld sööma . " las käima kord kolm nõnda kõik oma põld üle ," rääkima peremees , " siis olema juba teine tundmus sahkpuu pidu hoidma ." " kord kolm ," kordama perenaine , " aga see olema ju oma kümme aasta ." " mis olema siis kümme aasta ," arvama peremees vastu . " töö panema vaevalt see päev tähele ." " mina olema siis juba kolmekümnene , sina aeg nelikümmend ligi ," jätkama perenaine . sama aeg aga lendama kivi põld üksteise järel raginal vanker ja vanker vedama tema põld äärde lade . " kahju , et põlema kuuseoks ja kadakakubu käepärast ," kahetsema peremees , " tegema soo sild , et loom kergem olema . kubu vedama see kivi ja kivi sauerähk kitt peale , saama põline sild , igatahes mina iga piisk ." " kui ometi see kord saama !" ohkama perenaine . " lammas õhtu pool külg saadik mudane , lehm ära minema alla , tilkuma aina . ei saama muidu lüpsma , kui uhama külm vesi ." Vesi üks hädatarvilik töö tegema peremees tänavu kevad : kaevama põllunõgu tükk kraav . see pidama ainult sissejuhatus olema , et järgmine aasta töö jätkama . aga tundma andma ise see lühike kraavijupp , see olema kahtlus . kunagi olema Andres oma töö niisugune lõbu tundma , kui tema tundma see esimene põllukraav kaevamine ja esimene kivi korjamine oma põld , ja vaevalt tundma tema see tulevik . see olema nagu mingisugune esimene armastus õnnevärin ja joovastus , mis aim ainult see , kes see ise millalgi olema tundma . kivi , mis põld korjama või mööda laud vanker veeretama , olema nagu kivi , ja muld , mis labidas kaema , olema nagu harilik muld . see muld ei kaevama keegi ei päev ega aastapalk . see olema sootuks isesugune muld ja see olema hoopis eriline kivi . tema kolisema vanker langema omapäraselt ja lepik kajama tema kolin päikeseveer omapäraselt vastu . algus Vargamägi noor peremees see ei teadma . alles hiljem saama see tema üsna selge , sest veel aasta pärast , kui tema juhtuma mööda minema oma esimene põllukraav ja esimene aed äärde vedama kivivare , tundma tema rind miski soe ja õnnelik . siin puhkama mälestus peremehelik mesinädal . algus olema õieti aeg miski maitsma või tundma , sest pidama aina rühmama , pidama viimane aur peale panema , muidu olema võimalik . kavatsus muutuma ainult rühmamine , mõte asemele tulema igapäevane tegu . ometi ei saama Andres üks mõte lahti : võimata olema Vargamäemaa miski tõsisem ette võtma , kui olema kraav , mis viima vesi jõgi . hea olema see kraav kaevama Pearu kahasse ; aga kõik , kes tema see rääkima , kinnitama nagu üks suu , et see ei tulema miski välja . kui Andres sauna-Madis see jutt tegema , hakkama see ikka suur hoog oma lurisev piip vedama ja läbi hammas võimalikult kaugele sülitama , nagu tema see juba esimene kord tegema . aga Andres ei jätma oma mõte , vaid pidama tema nagu jonn pärast kangekaelselt kinni . esimene kord naaber küll minema viima tema jutt kohe sookuivatamine ja ühine emakraav kaevamine . Pearu olema mõte nähtavasti uus ja sellepärast ei öelnud tema algus üldse miski , ei poolt ega vastu . tema toppima piip , taguma räks piip tuli , popsima ja sülitama . tema eeskuju talitama ka Andres : panema piip , piip tuli , popsima ja sülitama , ainult see vahe , et tema sülg savipõrand jalg laiali hõõruma , kuna Pearu see vaev ei võtma . see olema kogu vahe kaks Vargamägi naaber piibutamine ja sülitamine . " pidama rehnutt pidama ," arvama Pearu viimaks . " mina võima ka üksi kaevama , kui vesi tahtma laskma , vesi jooksma . panema ." " muidugi , kes see nüüd , muidugi võima üksi , aga kahekesi tulema odavam ," ütlema Andres . " Kruav tulema siis otse siht ," arutama Pearu . " kõige parem , kui otse siht , mätas ühetasa mõlema poole ," vastama Andres . " siht lõikama kruav pikuti pooleks , pool mina , pool sina ." " just nii : pool mina , pool sina ," kinnitama Andres . " ja mina maksma pool , sina poole " " mina poole , sina poole ." " aga vesi ? kuidas see jääma ? ka pooleks , mõlema laskma ühepalju " küsima Pearu . " noh , vesi juba mõeta ei saama ," naeratama Andres . " igaüks laskma tema , nagu süda kutsuma , üks rohkem , teine vähem ." " aga siis olema sina kruav rohkem pari kui mina ," arvama Pearu , " sina olema rohkem vesi kui mina ." " see küll ," olema Andres nõus , kuid lisama kohe juurde : " aga kraav kaitse sina maa vesi eest rohkem kui mina oma : mina vesi kippuma sina poole , mitte vastuoksa . samuti olema mina lugu Aaseme : tema vesi valguma mina krunt , mina oma ei minema tema poole ajama ." see seletus Pearu ei rahuldama : tema ei meeldima , et kahasse kaebama rajakraav jooksma rohkem naaber kui tema vesi . iseasi , kui ka vesi olema pooleks . juba pidama kogu küsimus päevakord ära langema , aga siis tulema Andres hea mõte üleaedne pisut õrritama , et ehk aitama see . tema tähendama nagu möödaminnes : " mina mõtlema tänavu maksma mis maksma algus tegema . rääkima juba sauna-Madisegag , tema olema valmis kohe käsi külge panema ." " ka mina kõrv puutuma sedamoodi jutt ," ütlema nüüd Pearu , " aga mina pidama nali , arvama , et Madis ajama muidu tühi lori ." " ei , mina rääkima tema . aga muidugi , kui mina üksi kaevama , siis mitte siht , vaid keset oma krunt , nii et minema paremalt pool ümber Jõessaar . piirikraav tõmbama aga kaks saar vahelt läbi . kraav tulema seal küll sügavam , aga see olema ainult lühike maa peal . saar taga langema vesi veel paremini ." " aga kuhu sina poole vesi panema , see , mis mina krunt poole kippuma , kui sina kruav keskpaik läbi tõmbama " küsima Pearu . " kus mina tema ikka panema ," vastama Andres , " eks tema jooksma , nagu jumal tema tee näidanud - läbi sina maa jõgi poole . sell , mis Aaseme poolt tulema , püüdma mina kraav kinni , aga teine pool ei saama suur miski parata ." Pearu mõtlema ja lausuma siis : " aga ega Madis tänavu see kruav valmis sua , heinaaeg varsti juba käsi ." " ei saama tänavu , siis saama tulev aasta ," vastama Andres rahulikult . " aga nõnda ei jätma mina see , kaua see loom ikka kurekarjamaa rübelema ." " jah , eks tema olema ," lausuma Pearu mõte , ilma et olema otsustama küsimus üks või teine poole . tema tahtma üksinda hauduma , siis võib-olla olema tema kuidagi nõus . jutt kalduma teine asi , sest kaks naaber olema ometi ka muu kõneaine , mitte ainult vesi ja kraav . olema ju veel hobune ja kariloom , olema põld ja heinamaa . enam olema muidugi vestma Pearu kui Andres . tema olema juba mitu aasta Vargamägi kündma ja äestama , niitma ja loog võtma ja sellepärast teadma tema , mitu seeme andma rukis , mitu oder või kaer . ja kõik , mis Andres see kuulma , olema enam kui rõõmustav - otse imestus+täratav . küll andma Pearu mõistma , et ainult tema oma põld ja heinamaa nii rikkalik saak lõikama , sest ainult tema oskama nii hästi kündma ja külvama , ainult tema olema nii hea õnn . aga Andres mõtlema : mis suutma üleaedne , see suutma ka tema , töö ja tegemine olema tema keegi kõrval jänni jääma . õnn ? igaüks olema oma õnn sepp . hiljem olema Andres sauna-Madis Pearu suur saak jutt . see äigama käsi : " ääh , tema suur saak kasvama mõis põld , tema vili mõis ait , hein mõis küün ." " kuidas nii mõis ait ja mõis küünis " küsima Andres . " mis sina siis õige arvama , oma põld kandma nii palju võima ? las tulema sügis pime öö , küllap korjama isegi soosild viljavihk . jumalamuidu vist istuma teine mõis väljavaht ja aidamees kõrts saksatuba ." " ah nõnda olema lugu ," ütlema Eespere peremees . " rääkima , et nõnda ," tähendama Madis . " aga eks sina sügis ise nägema ja otsustama ." Andres andma Madis käsk labidas kord seadma , sest kraavikaevamine tulema niikuinii varsti algus tegema . esiotsa olema Andres see käsk ainuke eesmärk Pearu ärritama , sest tema olema tähele pannud , et see kogu küsimus vastu sugugi ükskõikne olema . nõnda siis kõhutama Madis pühapäev õhtupoolik parajasti mättalabidas , kui Pearu sealt juhtuma mööda minema , sest tema olema käima veelaskmine pärast lepik all " rehnutt " pidama . nägema labidas kõhutamine , jääma tema seisatama ja küsima , mis see . ning kui Madis olema asi seletama , ei saama Pearu muidu , kui pidama üleaedne juurde minema kraav pärast veel kord rääkima . küsimus olema nüüd tema pea küps : küps olema kraav ja küps olema ka vesi , mis kraav pidama jooksma . kraav pidama kaevama Pearu maa sisse , üsna tema krunt , ja mätas ainult üks poole - tema poole . teine kraaviserv jooksma nagu nöör mööda siht , see vastu olema Pearu miski . " miks siis just nõnda " küsima Andres . " miks kraav tervelt sina krunt " " sina olema rohkem vesi , las mina olema rohkem kruav , sellepärast seisma tema muidu niisama mina mua sees , et aga olema üsna mina krunt ," seletama Pearu . " mätas tahtma sellepärast üks poole , et mina pidama oma mua sina vesi eest kaitsma , mitte sina oma mua mina vesi eest . sina kasu pärast tahtma , et sinupoolne kallama olema ilma vall ja et vesi pääsema vabalt kruav . pealegi olema muld mina oma ja pidama mina mua peale suama . Kruavimee muidugi ei armastama mätas üks poole laduma , aga küll mina ise Madis see asi pärast reagima ... kui nõnda tahtma , siis kaevama kruav kahasse , sina maksma pool , mina poole :" nüüd olema Andres käsi kord mõtlemine . kaua ei kestma see mitte , sest üks olema ju päevaselge : panema siht keset kraavipõhi või nöör teine serv , ühesuguselt kuivama maa ikka , ühesuguselt voolama kraav vesi ikkagi . tahtma üleaedne tingimata , et kraav olema tema krunt , nii-öelda tema oma , jumal tema ! sündima tema tahtmine . küsimus sisu olema ju omandus , vaid veelaskmine , maakuivatamine . mätas ja muld asi olema aga Pearu sisuliselt õigus : see olema tema oma ja sellepärast minema tema ka tema krunt , mitte Andres maa peale , kus tema olema ainult takistus ja tüli . " las käima !" hüüdma Andres viimaks . " olema nõnda ! kraav sina maa sees , mätas sina pool küljes . tahtma Madis see tõttu süld rohkem , maksma sina , mina olema see asi ." " küll mina Madis reagima ," vastama Pearu . nõnda olema asi joones , muudkui las Madis hakkama kas või hommepäev peale . aga kui Pearu Eespere olema ära läinud , kipitama millegipärast Andres süda . lohutus tooma ainult mõte , et olema muu , mis olema , peaasi - vesi saama jooksma . ja mis muu siin võima olema ? Pearu minema kodu poole , nagu olema tema omatrump või valtsturakas võitja jääma : tema olema hea tuju , nii et see märkama kodune inimene . VI Nelipüh saama kõik vili maha , ainult maaoder jätma peale püha . nõnda võima rahulik süda puhkama . esimene suur püha uus kodu . laupäev õhtu tooma välja alt kask ja täitma tema kamber ning tuba , sest püha tahtma elama keset roheline , kuigi tuba ümbrus olema puu nii lage . roheline pidama maitsema paremini uni ja toit . oma ait panema tüdruk ja sulane mõni lõhnav kask . üks kask asetama perenaine kott . aga kui peremees see nägema , panema tema ka välja kumbki poole uks kask , ütlema , et kui olema püha , siis olema õieti . ometi ei püsima tema seal kuigi kaua püsti , sest siga oma nina ajama tema maha ja nosima siis värske leht , nagu tahtma ka tema nõnda nelipüha rõõm osa saama . perenaine ja tüdruk pühkima täna õu üle ja ajama risu haohunnik juurde koomale . muru ning paigutine kummel paistma nii imeliselt puhas ja õrn , et kas või noppima ja nuusutama . ometi ei tegema see keegi , sest kõik teadma , et seakärss olema see juba mitu kord enne nuusutama . " kui ometi kord õu puhas saama !" ütlema perenaine peremees . " kui saama vahe loom ja inimene !" " küllap saama ka ," lohutama peremees . " nägema sügis , mis põld andma , lööma ehk tulev kevad uus kamber üles , siis tegema ka vahe inimene ja loom vahele ." aga peremees mõtlema rohkem tegema , tema kavatsus küündima kaugemale . tema tahtma tegema Hundipalu Tiit eeskuju , kes olema juba rohuaed ja kõik . peremees ei tahtma alatiseks jääma nii lage majaümbrus , sest tema olema maast-madalast puu harjuma . tema olema rohkem selts kui paljas väljamägi ja kõrge taevas tema kohal . esimene püha hommik mõtlema Vargamägi Andres see mõte , kui tema kõndima väljas päike paiste särgiväel ja vaatama , kas Tagapere poolt olema nägema tulema juba kirikuline . aga tema teadma : kõigepealt uus kamber , alles siis kõik muu . ka Eesrpere peremees ja perenaine minema täna , esimene püha , kirik , sest tema olema ju alles noor , laps . vanem inimene armastama teine püha - nõnda olema kord ja kohus . kirik minema ka sulane ja tüdruk , koduhoidja tulema saunatädi . tema ’ p see lõuna lehm lüpsma ja piim pütt kurnama , mis perenaine ise liivamold küürima ja punane aetud kivi hautama , et ei hakkama piim peale palav kuri silm . Tüdruk võima isegi nii hoolimatu olema , et loksutama lüpsik värske piim maha ja lärtsima ise jaluli sees , ikkagi seisma Vargamägi Eespere piim hea , ei hakkama venima ega keegi . kirik minema ka karja-Eedi , sest saunaonu olema täna tema eest loom soo , aga kuidas minema , kui olema miski jala otsa pistma . olema küll raagnahk pastel , aga see olema ammugi läbi : suur auk teine nina ja kand ning tärge juba nii pude pihastunud , et ei pidama enam pael kinni ega kannatama horm venitamine . halb lugu olema ka muu kehakate , nõnda et olema parata , tulema üksinda kodu jääma ja ainult vaatama , kuidas teine ise ehtima ja minema - paljas jalu , pastel või saabas ühes sukk näpp , sest nõnda olema kergem käima . pealegi ei raatsima ometi jalavari pikk kirikutee kulutama . nõnda minema Vargamägi oma sulane ja tüdruk , nõnda tulema kirikuline Ämmasoo , VõõsikuIt , Hundipalu , Rava , Kukessaar ja jumal teadma , kust maa tagant . kõik tema tõttama värav tagant mööda . aga kes värav vaatama tahtma , see nägema ka see , kuidas kirikuline mööda soosild voorima Sooväli ja mujalt kaugemalt . iga natuke aeg pärast olema koer põhjus õuevärav haukuma jooksma , aga tema tegema see nõnda , nagu soovima tema kirikuline ainult hea püha ja kallis rahu suur püha vaim valang või nagu olema tema muidu häbi värav vaatama minema , et kas ikka tõesti kõik olema kirikuline , kes täna mööda ruttama . kui peremees ja perenaine minema , tegema Eedi see ees värav lahti . muidugi olema tema see oma tagamõte . perenaine mõistma see ja ütlema : " tahtma ka sõitma tulema " poiss ei saama rõõm pärast sõna suu , nii väga kihvatama tema süda sees perenaine lahke sõna pärast . tema ainult seisma ja naeratama kahtlaselt . " jooksma , hüppama peale ! kärmas !" ütlema nüüd ka peremees ja peatama hobune . nõnda saama karja-Eedi pererahvas vanker , mis suur mürin väljamägi alla sõitma , nagu olema tema vedama ainult kirikuline . aga Eedi olema sugugi kirikuline nägu . tema olema küll uus kuub selg ja sealt alt paistma puhas valge särk , aga püks olema takune ja vana , istmekoht ja põlveots lapitud . pea nokk müts . küll olema tema ise katsuma valge niit see must nokk müts ette ajama , aga niit hargnema varsti ja laskma nokk ripakile , nii et tema olema rohkem tüli kui ilu . küllap see mõlgitud ja murduma mütsinokk veel praegu kuskil vedelema , aga Eedi ajama tema läbi . kari olema tema suur lugu , sest ka Aaseme poiss olema samasugune nokk müts pea . ainult kirik ei kõlbama tema minema , sinna mitte , seal olema kõik müts nokk ees ja mitte kodune valge niit aetud . nõnda pidama siis Eedi oma mütsinokk , raagnahk pastel ja lapitud takune püks pärast välja all vanker maha ronima ja üksinda kodu minema . olema mingi mõte kauem sinna jääma , sest kirik tema ei pääsema ja soosild sõitma niikuinii ei saama . peremees isegi tulema maha ja andma ohi perenaine käsi : tema üksi pidama vanker jääma pakk peksma ja auk vintsutama . " saunatädi olema sina siis kodu selts ," ütlema perenaine poiss nagu lohutus . " saialeib olema ait kirst , võtma sealt ja sööma nii palju , kui süda kutsuma , panema hiir eest kõrvale . võidma võima peale , ära paljalt sööma , püha aeg ." pererahvas minema edasi , poiss tagasi . aga sest olema suurem lugu olnud , kui perenaine nõnda olema rääkima . olema ehk veel parem olnud , kui pererahvas tema sõitma olema võtma , sest siis olema tema teadma , mis tähendama nelipüha esimene püha ühes teine kirik sõitma , kui paistma kaugelt-kaugelt üle soo kirikutorn , nagu tema paistma täna : sumedalt , päike kuumendama õhk sina , mis aina värisema ja virvendama . nõnda olema ainult suur püha , see teadma Eedi kindlasti . kodu jõudma , ei saama poiss enam õuevärav , kuhu paistma kirikutorn . tema suruma nägu vastu tihe väravapulk ja vahtima ning vahtima , ilma et isegi õieti teadma , mis tema nii väga vahtima . tema olema vahtimine ehk möödaminev kirikuline tähele pannud , kui mitte tema kõrval istuv koer tema teretus olema haugatama . see äratama poiss tema suige . aga varsti vahtima tema uuesti , nagu olema koer hiljuti hääl tegema . nõnda seisma poiss seni , kuni hakkama lööma kirikukell - kumedalt ja hellalt . kunagi olema poiss varemalt tähele pannud , et kirikukell võima olema nelipüha esimene püha niisugune hääl . juba hommik kell kuus ajal , kui helistama teade , et kirik uks olema avama , kuulma tema see kummaline kõla , sest magus valu pärast süda ei olnud lakk uni . kostma , nagu matma mõni surnu . nõnda tunduma poiss praegu siin õuevärav vahtima . nõnda olema ka tema ema lööma , aga üks kell , sest kaks eest olema maksma . täna lööma aga kaks , nagu olema surema kaks ema korraga : kumbki lööma üks kell , kokku kaks . siis , paar aasta eest , kui helisema üks kell , siis minema ka Eedi kirik . aga täna tema ei minema , sest täna lööma kaks kell . täna sõitma perenaine , kes käskima kirst saialeib võtma ja võima peale panema . tema , Eedi , seisma ainult õuevärav ja kuulama , kuis helisev nagu surmakell . ah ! kirik nagu ei lööma muidu kell kui ainult surnu . ja ikka seisma mõni poiss , katkine püks jalg ja nokk müts pea , kuskil õuevärav , kuulama ning läbi pulk vahtima , ilma et isegi õieti teadma , mis tema nii väga kuulama ja vahtima . kui hiline kirikuline Vargamägi Eespere õuevärav mööda tõttama , nägema tema , et värav taga istuma poiss , nokk müts pea , ja nutma . koer istuma poiss kõrval ja haugatama , aga see ei panema see tähele . tema ei nägema isegi see , kuidas värav kõrval kidur pihlakas õitsema ja kuidas õis ümber sumisema mesilane . tema ei nägema üldse miski , istuma ainult õitsev pihlakas all ja pisar voolama mööda pale . sest nõnda olema kõige parem , praegu olema nõnda kõige parem istuma õuevärav pihlakas all . kaugel aga kumisema kirikukell , nagu matma keegi ema ... kui pererahvas kirik kodu tulema ja perenaine toit laud panema , ütlema tema : " Eedi , sina põlema sai kallal käindki " " ei tulnd meel ," vastama karjapoiss . " tulema siis sööma nüüd ," käskima perenaine . toit maitsma hea , ainult kui peremees oma sõna olema isu rikkuma , sest keset söök ütlema tema äkki : " sööma kõht täis ja minema viima siis noor mära välja vana juurde , saama ratsa sõitma ." see panema toit poiss suu ringi käima , võtma söögiisu kui pidu . sest mis olema söök lõbu kõrval noor mära selg istuma ja sõitma . istuma kui soojel padju ja kõik aina vedrutama . ei vähem põrutus ega valu , nagu olema vana mära , kes turi nagu noaselg ja kes jalg jooksma kangelt maa töngima . hobune viimine kodu tulema olema poiss meel üpris rõõmus . üsna selgesti tundma tema , et täna olema tõesti nelipüha esimene püha ja et saunaonu olema tema eest kari . kui kirikumees nüüd vaev olema võtma kirikukell lööma , siis olema tema hoopis teisiti helisema , mitte nõnda nagu hommik õuevärav istumine . tema helisema suur rõõmus , nagu istuma poiss ikka alles noor mära selg ja kihutama , aina kihutama . Nelipüha viimane püha olema Vargamägi Eespere palju müra ja möll , sest siia olema kokku tulnud hulk noormees ja isegi neid ümberkaudne pere . olema tulnud isegi pererahvas , et nägema Vargamägi uus peremees ja perenaine see kodu . nii mõni mees ja naine nägema Andres ja Krõõt täna esimene kord . ometi olema tema hea meel , et tema vaatama olema tuldud , et tema see vääriline olema arvama . muidugi üsna oma pea see rahvamurd Vargamägi ei ilmuma . pererahvas ise olema ikka mõni nimetama , et see astuma püha ajal see poole sisse , ja olema juurde lisama , et hea , kui tulema ka teine , noor ja vana , saama oma nurk rahvas ometi nägema ja tundma . nõnda olema see sündima . jänni ei jääma noor pererahvas külaline ees mitte . peremees ja perenaine andma kamber sööma , sulasmees ja tüdruk pidama see leppima , et vahetevahel õu ja ait ees võima õllekapp rüüpama . rikkalikult just see va õllemärjuke ei olnud , aga siiski jätkuma teisene , sest mis puuduma hulgalt , see tasuma omadus : kes janu jooma , see kippuma aina laul peale . osa humalavirre kavatsema peremees sõnnikuvedu jätma , et saama õige sõnnikuvedu . sellekohaselt tema siis ankrupulk puudutama . aga rohkem olema ehk juba liiga tegema , sest nüüdki lendama tantsupaar puhastama õu maruhoog . Tüdruk aina kiljuma poiss käes ja seelikusaba võtma keerlema veskitiib tuul . ei jääma tulema ka rammukatsumine , ei võima jääma , sest kõik tahtma teadma , mis loom see Vargamägi noor peremees õige olema . muidugi ei mindud otsetee lahke peremees juurde ega hakatud tema rindu kinni . samuti ei võetud vägipulk pihk ega kutsuma võõras otsetee see kinni haarama . asi toimetama tasa ja targu . alg tegema poisikeseohtu mees . see kraaplema ja jändama , kuni sekka kiskuma ka täis mees . aga ikka tegutsema alles aina sulane ja perepoeg . peremees seisma kaua kõrval , vaatama teine nali ainult pealt . aga kui lõpuks leidma , et olema koht kõvem mees kui üleaedne sulane Kaarel , ja kui Pearu isegi juba tähendama , et " ega tema Kuarle vastu keegi ei sua ", siis olema enam parata , lagedale pidama astuma ka peremees , kui tema veel üldse mees kilda tahtma kuuluma . " kes tahtma tulema katsuma " küsima Pearu uhke sulane . " kas kõrvenurk siis mees põlema " Kaarel tõstma oma parem käsi ja näitama see konks keskmine sõrm , mis üks ei jaksama lahti vedama . " kui õige Kingu Priidu katsuma !" hüüdma mitu poolt . aga Kingu Priidu olema tasane mees , armastama simmel plõnnima , mitte sõrmkook vedama , kuigi tema olema oma kogu ja ramm sõrmkook ehk kohasem kui mänguriist käsitsemine . " Võõsiku peremees , tulema siis sina , kui Kingu ei julgema ," ütlema Tagapere Kaarel . ei läinud ka Võõsiku Mihkel , kasvult küll väikesevõitu , aga kõik teadma raudne käsi mees , kes purjus pea armastama näitama , kuidas sõrmenukk laud arm taguma . Hundipalu Tiit , kes kasvult küll paras mees , jätma mäng välja , sest kõik teadma , et tema ärplema rohkem vaim kui ramm . tema olema kõrvenurk valgustatum pea , ja kui tema oma suu lahti tegema , siis kuulama tema kui köster , peaaegu nagu kirikuõpetaja . kihelkonnakool olema tema oma aeg õpetus saama ja saksa kee lugema õppima . Kogu oma olek ja keel erinema tema teine , sest tema ei öelnud " ise " ja " mees ", vaid " iskima " ja " miis ". sellepärast olema tema teine seas pisut võõras ja tema keel üle heitma nali . üks vend olema tema kuskil kooliõpetaja , teine sünnipaik peremees , kolmas linn kaupmees . tema olema siin nurk ainuke mees , kes ajaleht lugema . ise mõistma , et tema ei läinud Pearu sulane sõrmkook vedama . tulema kord Rava Kustas käsi . see ei põrganud tagasi , olema tema ju mees kui võmm , priske ja punane pealegi . ka suu olema tema paras paik , liiga , sest vaevalt kuulma tema tõsine sõna . aina tühine ärplemine , aina lõõpimine , nagu seisma tema kõrtsilett ääres viinaklaas juures . seal tema ehk olema nõnda rääkima õppima , sest tema olema viin nõnda harjuma , et pool kortel piiritus ei pannud tema sülitama : maigutama suu ja ajama mehejutt edasi . " panema aga hästi tahtma ," õpetama peremees Rava Kustas . " mis mina tema nii väga panema , tema pidama ju ikka ära ka tulema ," vastama Kustas . " Kuarel , tegema Kuarle töö ," ütlema Pearu sulane . " küllap näima , peremees ," vastama sulane . mees pingutama ja tuuseldama mööda õu ringi . tahtma see käsi kinni võtma ja sikutama , aga ei Kustas ega Kaarel olnud see nõus . viimaks minema tema krobinal vastu tapuaed , haarama see kinni : seal jääma Kaarel võitja . " olema raibe ," ütlema Kustas , " eks tulndk tagant ää ." tema pistma sõrm uuesti Kaarel konks otsa , aga ikka seesama : Kaarel olema tugevam . " ei mina Kaarel taga seisma ," ütlema nüüd Kustas , " katsuma mõni teine ." Pearu muhelema : ometi kord olema tema ise õige mees sulane saama , võtma teine kas või kõrts kaasa kiskuma . olema enam keegi , kes olema tahtma Kaarel ramm katsuma . kõik silm rippuma Vargamägi Eespere peremees ise , sest siin paistma olema härg ja sõrg . isegi tüdruk viskama silm Andres poole , kes istuma , piip suu , Krõõt kõrval pink . " teisepere peremees , kui katsuma õige sina ," ütlema Kaarel äkki , mis järgnema üldine heakskiitev kisa . " naine , mis sina see arvama " küsima Andres Krõõt nagu suusoojaks . " mis mina sest arvama ," vastama perenaine . " ära aga riid minema ." " kes siis sellepärast riid !" hüüdma mitu poolt . " see ju nali , püha aeg ." " minema nüüd teadma , kui kaks kõva kokku juhtuma ," kahtlema perenaine . Andres võtma piip suu , vajutama kaas kõvasti peale j a pistma tasku . konks panema konks otsa . " jalg vastamisi !" hüüdma Vargamägi uus peremees nüüd . nõnda sündima : parem jalg suruma keset õu kokku ja siis pingutama . valitsema vaikus . aga see ei kestma kaua , sest mees lendama peagi igaüks oma külge . " kumb võit " karjuma . " las Kaarel ütlema ," vastama peremees : aga Kaarel ei öelnud miski , minema ainult õhetav nägu Andres juurde ja tahtma veel kord katsuma . see mõistma kõik , et kaotaja olema tema , mitte vastane . " minema aed äärde , seal olema parem tugi ," ütlema Kaarel . " ükskõik ," vastama Andres . ka nüüd lõppema vedu üsna ruttu ja jällegi ei saama võit suhtes muu seletus , kui et Kaarel tahtma katsuma kolmas kord . " mis mina tühi aeg raiskama ," vastama Vargamägi uus peremees pisut halvakspanevalt . " Kuradi päralt , kas mina siis mees ei olema või !" karjuma Kaarel ägedalt vastu ja minema pinumaa vägipulk otsima . kõik mõistma , et Kaarel ei tahtma alla vanduma . ootama põnevus . vastane istuma muru , vägikaigas seadma otse varvas kohta ja siis minema vedu lahti . mis esimene katse olema lõppema , ei teadma , aga enne kui miski saama sündima , lipsama peremees käsi äkki pulk lahti ja sulane lendama täis vedamishoog tõttu tagurpidi üle pidama kukerpall . kõlama üldine naer . Kaarel tõusma pahaselt püsti ja küsima : " mees narrima olema tulnd või " " käsi minema kogemata lahti , muu ei miski ," vastama peremees . " ei sülitama pihk ." " siis sülitama ," ütlema Kaarel , " muidu ei maksma mängima ." " maksma ," vastama peremees ega sülitanu nüüdki , kui tema pulk kinni võtma , see panema kõik tähele . ometi kerkima Kaarel tagumik seekord nii kergesti , nagu olema tema õieti muru istuma . kõik jahmatama peaaegu . Kaarel isegi olema enam imestama kui pahane . sellepärast uskuma tema ja uskuma ka kõik teine , et Andres olema meelega käsi lahti laskma , et Kaarel vingerpuss mängima , tema teine naer tegema . katsuma veel mitu kord , aga ikka kerkima sulane , mitte kord peremees . see minema viimaks nii kaugele , et tahtma Kaarel üks käsi tuul alla tegema . aga see häbi jääma sulane tulema - Andres olema oma ramm asjata uhkeldama . nüüd ei saama Kaarel kuidagi muidu , kui pidama teisepere peremees ka püksivärvel kinni võtma , sest see olema tema peaoskus . Andres olema küll esiteks vastu ja vastu olema ka Krõõt uus riie pärast , aga lõpuks olema ometi parata , sest asi muutuma pisut nagu auküsimus . minema kokku . Kaarel olema lühem ja pugema Andres kohe rind alla , ajama jalg hark eemale . peremees katsuma nii ja teisiti , aga ei saama kuidagi hakkama . katsuma sulane tõstma aga kuidas sina kuri tõstma , kui tema olema sina rind all : tema tõstma pidama ka iseenese tuul alla tegema . nii kõva mees olema aga veel nägema . pusima ja tammuma , kuid äkki välkuma peremees jalg õhk ja järgmine silmapilk lamama tema selili muru , sulane risti rind . oh see menu nüüd sulane keskel ! Tüdruk kiljuma , nagu olema tema ise suss õhk vihisema . rõõmuhääl tegema Pearu . Kaarel nägu hiilgama . aga Vargamägi Eespere perenaine vaikima . vaikima ka peremees , kui tema maa tõusma . nüüd olema tema käes kord tahtma veel õnn katsuma . Järgmine pusklemine nõudma rohkem aeg , sest peremees olema valve . ja kui Kaarel viimaks oma nüke uuesti välja julgema tulema , langema mõlema kõrvuti maha ja tõusma niisama targalt üles . see silmapilk muutuma kogu seisukord . Andres olema nagu äkki Kaarel vigur mõistma ega kartma tema enam . tema hakkama peale tungima ja varsti virutama tema Kaarel maha . katsuma mitu ja mitu kord , aga enam ei äparduma Andres mitte . nõnda pidama sulane peremees ka sülipäts alla vanduma . " esimene kord , ligund , petma teine ää ," ütlema Andres naine kõrvale istuma ja otsaesine higi pühkima . " viga ’ s siin muru olema mängima ," seletama Kaarel poiss suurustavalt . " aga kui kõrts täis mees kokku saama , küllap siis nägema , kes kangem löömamees olema . kui mina parajasti kumamine olema , siis ei püsi üks mina ees , peksma kas või terve kõrtsitäis üksipäin läbi ." nõnda ei saama õieti teadma , kumb kangem olema , kas Eespere peremees või Tagapere sulane , sest lõppotsus olema pidama mees kõrts viima , tema seal parajasti " kumamine " panema ja siis riid ajama . vii Nelipüha olema Vargamägi Eespere tähtis sündmus : siis tutvuma tema ümbruskond , see saama niiöelda oma inimene . õllekann kergitama küsiteldi Andres , millal mõtlema tema sõnnik vedama ja kas tegema tema see omasoodu või kuidas . kui selguma , et niihästi Tagapere kui Aaseme ja Hundipalu võtma see töö enne käsile kui Vargamägi Eespere Andres , leppima kokku , et tema saatma oma sulane ja tüdruk üks või kaks hobune naaber juurde päev ette tegema , kust siis omakorda inimene ja hobune ilmuma tema sõnnik vedama . nõnda saama kõige raskem ja mustem töö nagu omamoodi pidu ja lõbupäev , kus üksteise võidu higistama , lori ajama ja õhtu kas või tants lööma , kui paras kilk pea olema . Vargamägi Andres olema tänavu see hulk töötamine suurem tulu lootma , ennem küll kahju kartma , sest tema laut olema vististi vähem sõnnik kui üks teine naaber . endine peremees olema niikuinii loom vähevõitu ja tema ei raatsima tema viimane talv põhk alla panema , vaid vedama see oma uus koht , see põld ramm . määrama päev hommik ilmuma Vargamägi Eespere kuus hobune , nii et oma kokku saama kaheksa . juba keskhommik paiku olema nägema , et kui kõik kaheksa ühtesoodu vedama , siis olema sõnnik peaaegu lõuna väljas . et käsi olev tööjõud õieti kasutama , panema Andres peale lõuna kolm hobune kündma - värskelt laotama väeti sisse ajama . peremees ise olema väli maha laskma . küll kaapama tema kabli ettevaatlikult , tegema võimalikult väike hunnik ja jätma tema võimalikult lai vahe , aga ei ühtima : tükk kesa jääma tühi . ainuke lootus : ehk saama sügis poole sinna miski peale vedama , muidu ei maksma seeme maha pilduma . tühi kesa nägema minema Andres meel nukker . tunduma , nagu olema tema keegi ülekohus tegema või keegi petma . lohutus olema ainult mõte , et tulevik pidama Vargamägi laut rohkem sõnnik olema . see lahutama pisut meel , nii et peremees võima ka teine tuju osa võtma . see olema aga täna kõige helgem , sest humalavesi kõrval ei puuduma ka porujomm . lõunavaheaeg olema teisepere Kaarel oma hargivarr juba katki tõstma , mis Andres tõendama , et rõõmuvesi olema saama tarve , isegi liiga . kui veel lisama , siis võima ka teine hargivars murduma ja nõnda jääma töö lonkama . laut kostma vali mees lori ja hobune ajama suur hääl , nii et see põld laotaja kõrv kostma . võib-olla just sellepärast , et mees nii vali hääl hobune ajama , sattuma ka laotaja tuju , nagu olema tema lill noppima või mari , ja mees hääl vastus kõlama hele naer ja kiljumine . mis enam lähenema õhtu , see enam valjenema mees hääl ja see heledam saama naine kurk . mõni see teadma , kui vali ja hele Vargamägi Eespere kõik olema muutuma , aga õige aeg lõppema sõnnik laut . Viimane koorem tulema tõstja ise väli , et oma silm nägema , mis see tüdruk seal kilkama . aga tüdruk ei kilkama nii väga , kui mõni täismees sõnnikukoorem tulema . see asemel laskma käsi käima , nii et hoidma silm lendav sõnnik eest . Viimane ilmuma oma koorem teisepere Kaarel . see olema mees , kes järele nilpama tüdruk keel , sest see olema jaks ja kuraas . Vargamägi Eespere peremees vastu tema nelipüh küll ei saama , aga see tüdruk ei arvestama üldse mitte . " mina oma olema see viimane , kallis teisepere peremees ," ütlema Kaarel hea tuju . " napp olema see küll , aga põlema miski parata , kui rohkem ei andma ," vastama Andres . " küll andma ," kinnitama sulane , " andma juba hea õlu ja kange viin eest , aga ots , ei enam . kui rohkem tahtma , pidama tegema ." " Ots olema ka õlu ja viin ," ütlema peremees . " see leiduma ikka veel ankur uure ja pudel põhi tilgake ," arvama Kaarel . " kas ikka veel vähe saand " hüüdma tüdruk poolt vahele . " kisa kostma juba kirik ," ütlema oma pere Mai nagu etteheitvalt . " aga kes kisa see lautagi kõrv lukku panema " küsima Kaarel vastu . " koer pistma õu ulguma , hobune kõrv minema kikki ." Mai kummarduma , et oma magus naeratus varjama : Kaarel olema tema kiljumine tähele pannud . Kaarel võibolla aimama , miks Mai nõnda kiljuma . " Kaarel , viima sina mina kodu " küsima Tagapere Miina ise sulane . " kus mina see kodu olema ," vastama mees lõõpivalt , " isegi alles teine toanurk ." " võtma mina sõitma " küsima tüdruk uuesti . " traavel väsind ja tõld sitane ," vastama sulane nüüd . " tulema nõnda ," ütlema tüdruk . " kuhu sina ikka tulema , kui mina ei minema ," lõõpima sulane edasi , ise aga pilgutama Eespere Maie salakesi silm . ja kui paras aeg käsi jõudma , kargama Kaarel püsti vanker ning karjuma : " Säuka ! kes saama kõige enne " " mina !" hüüdma Mai ja olema krapsti vanker poiss selg taga . hobune pistma jooks , teine laotaja jääma sinnapaika . " kabli jätma teine maha ," ütlema peremees . " mis nüüd kabli , saama aga tüdruk peale ," ütlema saunatädi , kes ka laotaja killas olema . aga Kaarel ei ajama nii väga , kui olema teine eemale jõudma . ei , tema laskma hobune üsna pikkamisi astuma . ka ei jääma tema püsti seisma , vaid võtma iste ja laskma Maie oma põli toetuma : nõnda olema tüdruk pisut puhtam ja viisakam . see olema Kaarel oma plaan . see olema tema juba viimane koorem väli tulema . nimelt tahtma tema Maie ütlema , et tema olema kenam kui tema ise Miina , olgugi see noorem . tema tahtma Maie ütlema , et tema meeldima tema rohkem kui kogu kõrvenurk tüdruk kupatus kokku . ometi ei öelnud tema Maie miski selletaoline , laskma see ainult põli istuma , et olema pisut parem ja puhtam istuma sõnnikuveo-vanker , panema oma parem käsi tema ümber pihk ja juhtima pahem hobune . peaaegu olema tema nõnda tuba juurde sõitma , ilma et Kaarel sõna olema lausuma , sest armuavaldus olema tema küllalt " kumamine ". ometi viimaks saama tema see hakkama , sest tema küsima tüdruk : " Mai , kus sina magama " " Kaarel , mets kuusk otsas ," vastama tüdruk kelmikalt . " kas ait " päris poiss . " ei , sealaut ," naerma tüdruk . " Või lakk " " villavakk ," naljatama tüdruk edasi . " ütlema ometi ," painama Kaarel . " Ots ometi ," paluma Mai . " mina tulema täna ." " parem tulema homme ." " täna olema etem ." " ülehomme veel etem ." " mina rääkima tõsiselt , Mai ." " mina olema nutt vara , Kaarel ," naerma tüdruk poiss põli . " teadma mis , Mai " ütlema poiss . " ei mina teadma ega tahtma teadma ," vastama tüdruk , ise süda aga aina hüppama sees . " kui tegema õige pulm ." " ja sõitma sõnnikuvanker kirik ," naerma Mai , ise aga tõepoolest peaaegu nutt vara , sest tema tulema äkki meel , et mitte esimene kord ei tegema tema pulm jutt . tema kargama poiss põli üles , songutama kõik jõud ohi ja nõnda sõitma tema mürinal tuba juurde , ise kisa ja karjuma , nagu olema tema vahel peale lõõpimine miski olnud . kodu minema varsti mürgel lahti , kä+tepesemine nimelt . tulema mõte , et peremees pidama kastma , olema ju tema täna esimene päev sõnnikuvedu . kastmine algama ainult käsi pilduma . aga peremees võtma veevann ja kallama see pilduja kael . keegi ei oletama , et peremees nali nii tõsine pöörama . Kogu õu olema äkki kiljumine ja karjumine täis , sest igaüks kahmama mõni riist kätte ja vinnama teine vesi kael , olema see külm või soe . jooksma ja ajama üksteise taga . nii mõni poiss või tüdruk olema üleni märg . aga ei olnud märjem , kui olema oma pere Mai . põhjus olema vististi see , et tema ise nii agar olema teine kastma . aga tema pilduma vesi olema imelik lugu , kõik panema tähele , et oma pere Maie kastevesi olema väga imelik lugu : sest viskama tema see kuhu tema viskama , ikka sadama tema teisepere Kaarel kael . samasugune arusaamatu lugu olema ka Kaarel läigitama vesi : paiskama tema või vastu sinine taevas , ikka sorisema see teisepere Maie riie . kõik , kes see imeasi nägema - ja see nägema kõik - mõistma , et Maie ja Kaarel pidama miski olema või et tema pidama miski tulema , muidu see ei võima olema . nõnda olema siis Mai esiteks jumalamuidu hobu ohi songutanud ja suur kisa ning mürin kodu sõitma , sest kastevesi jutustama teine niikuinii varjama saladus ära . aga asi olema üsna loomulik : Kaarel olema tugevam mees , Mai matsakam naine . pealegi olema Maie valge pea ja nii vaikne ning sinine silm , et poiss tema kohe maru minema . see olema nagu Maie oma silm - niisugune olema tema . kui Mai ise ait kuiv riie olema selg pannud , paistma tema silm Kaarel veel sinisem ja vaiksem . sellepärast ei saama tema kuidagi muidu , kui pidama klimbisupp ja sealiha peaaegu pimesi sööma , sest vahetpidamata piiluma tema Maie poole . ka unustama tema , kui palju tema pidama sööma , nii et tema kõht kippuma liiga tegema . Mai sellevastu ei saama toit suu alla . supp sisse kastma tema lusikas ikka veel , aga liha jätma hoopis puutuma . Mai olema ehk supp sööma jätma , kui mitte tema lusikas Kaarel oma üks kauss vahe olema käima : Kaarel lusikas pärast kippuma Maie lusikas kauss . juhtuma nõnda , et Kaarel lusikas Maie lusikas klimp ära nälpas . aga see olema miski . Mai olema hea meel kõik klimp kauss Kaarel lusikas korjama - olema korjama see külm vesi eest , mis Kaarel tema õu kõik silm all kael kallama . kui Kaarel peale söök Maie uuesti tema magamispaik küsima , ei saama see muidu , kui pidama vastama nagu kord ja kohus . " tulema täna ," ütlema Kaarel siis . " Ää täna tulema , Kaarel ," paluma tüdruk , sest tema kartma poiss . aga veel rohkem iseenese . vastus kordama poiss kindlamalt : " tulema täna ... kui kõik olema magama läind ." Maie olema nii hea kartma ... poiss tulema kui varas öösel . aga aidauks olema seestpoolt haagis , haak ja obadus olema tugev . Mai võima kogu öö haak ette jätma , eks tulema siis poiss . tulema Kaarel , küllap näima , kuidas tema tulema . Maie olema nii hea meel , et tema kartma Kaarel ja et uksehaak ning obadus olema nii tugev . hea meel olema ka peremees ja perenaine säng minema . olema tüli ja kulu mis olema , aga nüüd olema sõnnik väljas ja suur hulk tema sisse küntud . ainult kahju , et tema nii vähe olema , see olema tõesti kahju . aga tulev kevad pidama tema vähemalt nii palju olema , et kaheksa hobune saama päevots käristama . tingimata nii palju . see sõnniku-unistus uinuma Vargamägi Andres . sest nagu Mai lootma Kaarel pilduma külm vesi eluõnn , samuti nägema Andres rohkem sõnnik parem tulevik Vargamägi . ainult Krõõt , Vargamägi noor perenaine , tema ei olnud täna unistus oma mees kõrval . tema olema ainult tundmus , et tema olema tõesti perenaine , kes olema raske kohus . kui aga saama liige välja sirutama , et homme suutma õige aeg tõusma ! ainult liige välja sirutama ! VIII valmistuma heinatöö . nii mõni muu vajalik töö jääma see kõrval tegema , sest olema ju parata . töö lükkama iga päev tulevik peale , nagu olema see tegema eelmine peremees . vikat ja luisk olema kodu , lüsi ja reha puuduma alles . " Juss , pidama mina ka sina vikat lüsi tegema või saama sina ise see hakkama " küsima Andres sulane . " mis nüüd sina , peremees ," vastama sulane , " küllap saama isegi ots ." nõnda jääma sulane asi tema ise tegema . aga teine eest muretsema peremees , muretsema ka tagavara eest , et olema võtma , kui miski murduma . rehapulk olema Eedi soo sajakoorne korjama , aga tema ei jätkuma kõik , pidama pihlakane lisa tegema . rehavars olema peremees vana kodu kaasa tooma , sest tema olema kartma , et siin soomaa ehk puuduma kohane kuusk . tema olema tema raiuma kõige parem mähiaeg , nii et olema käsi pehme kui siid ja samet . algus tegema heinatöö mõni päev enne jaan . ilm olema küll sugugi heinailm , aina uitsetama vihm , aga rohi olema täis kasvama ja jaanipäev pidama algama kuiv ning palav . see kuulutama kalender ja see tõotama ka talvemärk , mis vana inimene olema meel pannud . nõnda siis : vihm niitma , muidu olema kuiv loog võtma . vikat ja jõud proov tegema välja all . nii üks kui ka teine jääma peremees rahule . kõige halvem lugu olema ehk perenaine ise , sest tema kaduma viimane aeg söögiisu , süda kippuma toit peale aina läikima . " noorik põlema änam õige lugu ," lausuma saunatädi saladuslikult , kui tema häda kuulma . " ega hull teadma ," naeratama perenaine häbelikult vastu . " plika vist ," arvama saunatädi . " plika , raibe , ajama ikka süda halb . mina olema niisama , aeva käima aga põesa najal öökima . ja mitte toit sees ei pidama , tegema mis tahes ." " kas sina siis ka tema olema olnd " küsima perenaine imestama , sest esimene kord kuulma tema saunatädi laps . " kaks olema , teine poeg , teine tütar ," vastama saunatädi . " minema teine mõlema surnuaed . see mina jõlkuma seal iga pühapäev ." " Änam põlema olnd " küsima perenaine . " ei änam ," vastama eit . " Aasta pärast olema võind olema , aga ei teadma , olema see mina või vanamees ; ei olema , mitte änam ei olema . ja ega tulema , vana jääma ." " üks olema võima olema ," arvama perenaine . " jah , pesamunake ," vastama eit . " olema ometi , kes tegema ja korjama . aga nüüd elama nagu kaks kõdund känd , ei ainus võsu , ootama aga , et saama laps järele ... ega perenaine teadma , kus olema mina surnuaed ." " ega tahtma teadma ," ütlema perenaine . " Või mina tahtma , aga kes küsima ," lausuma eit alistunult . " jah , kes küsima ," kordama perenaine . nõnda saama Vargamägi Krõõt teadma , miks tema süda nii väga läikima toit peale . aga ometi ei võima tema sellepärast töö tagasi tõmbuma . endiselt pidama tema tegema kodune talitus ja pidama siis tõttama abi heinaline , sest kolmekesi ei suudetud Vargamägi heinamaa vikat üle käima . neli inimene olema vähevõitu . Tagapere võima nii mõni päev kuut-seitse nägema . heinaaeg see olema , mil Krõõt õieti mõistma , mis tähendama olema perenaine . tõusma üks päike , lüpsma lehm , saatma kari välja , aeg siga koppel , koristama tuba , küürima piimanõu , tegema pere toit ja viima see heinamaa järele . astuma ja tõttama , nagu olema sina mitu paar jalg all . rühmeldama ühes teine heinategu , ja kui teine hakkama mõtlema lõuna ning lõunauinak peale , pistma sina tuhatnelja kodu , sest seal inisema lehm , ootama pikisilmi lüpsmine , seal ootama karjane , kes pea jälle välja saatma . olema sina kodu küllalt ümber tuuseldama , lippama uuesti heinamaa pere juurde , et ka õhtupoolik mõni tund abi olema . aga töö minema aeg lendama , päike ruttama õhtu . jällegi minema perenaine kodu poole , nagu olema tema tulema takk . pere vaja sööma tegema , siga ruugama tänav , sest koppel olema tema suurem võtma , kõht teine tühi kui lõõts . perenaine nägema karjuma tema otse suur hääl , nagu olema tema mõni moonutama laps . nõnda rääkima tema perenaine , sest õige laps tema veel ei olema . aga pidama ka lehm peale mõtlema , sest kuidas sina tema tühi käsi alla minema , kui tema tulema pehme soo ja inisema perenaine silmama . niikuinii ei olema piim tarve , aina keema jahukört lisa ja valama kirn hulka või loks tema kali segi . sellepärast siis : kuna supp keema porisema , minema kapsaaed , jooksma kartul , käima sirp või vikatikiips - hea see ei võtma mööda aiaveer ja põllupeenar , koobits ja korjama , kitkuma ja kandma , sest see olema perenaine kohus . tee ja tuuseldama hommik õhtu , aga tööhunnik olema kuskil , mis keegi näitama . mis hommik algama , see ka õhtu lõpetama . ikka korduma seesama , nagu olema puur pistma orav , kes tallama seal oma ratas . meespere pugema õhtu magama , minema sagedasti tüdruk , sest tema käima ju välistöö . perenaine väline töö ei võtma keegi arve , peremees isegi mitte , nagu käima perenaine heinamaa ja põld ainult mängima , aeg viitma . Viimane koperdama perenaine üksinda talu , tegema ja tõttama , nagu olema tema viimne päev tegema ja tõttama . kui tema säng pugema , norskama juba peremees , sest väsimus olema tinane luu ja lihas . sest ka tema olema ise arm andma , vaid olema töö kiusama kui vihasem vaenlane . sulane sülitama ja vanduma iga õhtu , et peremees tapma töö ära , sest ega või ometi heinakaar maha jääma , kui peremees ees lillutama . " söötma , kurat , hästi , aga töö pinnima veel paremini ," ütlema Juss Maie . " mis sina hädaldama , põlema viga ühti ," vastama see , sest tema olema praegu niisugune meeleolu , et töö ja kõik muu eluraskus olema nagu tühine mänguasi . " tulema ometi vihmane ilm , saama pisut hing tagasi tõmbama ," ohkama sulane . " ei sina saama vihm ," vastama tüdruk . " küll saama ," vaidlema Juss vastu . " no ei saama ," kinnitama Mai . " miks siis ei saama " pärima sulane . " küll sina nägema , et ei saama ," ütlema tüdruk . ja ei saama . tulema küll vihmane ilm , aga ikka olema nõnda , et olema aeg silm sügama . peremees leidma kohe , kui hirmus raisku olema lastud heinamaa minema . iga pool laiutama end madal vaevakane ja pajupõõsas , iga pool võserik ja rägu , kasenäss ja kadakas . ning mätas , aina mätas , mis vahelt koobitne vikat rohulajusi . harva saama õige kaar ajama , harva võima õieti lööma . peremees ei võima siin muu mõte olema kui - kirves käsi ja maha ! Vesi parem : juur välja , et olema järgmine aasta võsu ega känd , mis nälpava vikat kas või kandma tagant . nõnda olema sulane põli vihm veel räbalam : pidama raiuma mätas ja põõsas , kust rabisema vihm kahekordselt . õhtu olema ei peremees ega sulane hammas all kuiv koht . aga peremees ei tegema see välja , istuma tuli ääres , särk aurama selg , ise aga nägu ees , nagu olema täna olnud see õige töö , täna see õige elu . heinamaa mustendama haovirn ja mättahunnik . Viimane kohta ütlema peremees : " las kuivama , tulev suvi tulema ots või talv laut loom alla . saama suur tükk puhas maa , rohi pääsema kasvama , vikat liikuma ." aga peremees jutt ei leidma vastukõla , sest sulane olema juba otsustama , et tema teine suvi enam Vargamägi ei niitma , mitte mingi hind eest . Mai olema küll veel otsustama , kas tema jääma siia või otsima uus peremees , aga tema mättaraiumine ei huvitama , eriti praegu mitte . tema olema oma asi ja see olema palju tähtsam kui peremees mätas või põõsas . tema asi olema pisut teisepere Kaarel käsi ja sellepärast ei teadma tema , kas tema tulev aasta veel Vargamägi niitma või kuskil mujal . nõnda olema keegi , kes peremees jutt tõsiselt võtma ja kes tema tähelepanelikult kuulama . ja kui peremees ometi muidu ei saama , kui pidama oma jutt jätkama , siis näima , nagu ei rääkima tema inimene , vaid tuli või sama mätas ja põõsas , mis tema kogu päev rägu , märg särk selg . sulane olema ainuke mõte : saama küündima värske , krõbisevalt kuiv ja vommiliselt palav hein sisse , küll seal kuivama särk selg , kuivama püks jalg . hommik olema tema pisut värske hein lõhn küljes . see olema kõige magusam lõhn , mis Juss teadma . kang olema tema omajagu , sest hommik olema mõnikord pea raske ja süda kippuma läikima , nagu olema tema eile õhtu liiga porujommitanu . Vargamägi Juss ei teadma ka pehmem ase , kui olema värske hein küün . heitma õhtu kõrge virn otsa , aga kui öösel hirmus kuumus käsi sonima ärkama , leidma ise nagu virn alt . lõhnav murdlaine olema hein magaja üle kokku langema . roni uuesti virn otsa , aga hommik olema jällegi nii sügaval , et peremees võima ise hääletu karjuma , sulane ei kuulma ega kuulma hein alla . Vesi talv , kui hein tõstma ja kui suvine lõhn nina hakkama , tulema meel vihmane ilm , kael märg särk , läbiligunud püks , vilu värin väsima keha ja hein uimastav kuumus . Issand karistama ja kirikuõpetaja noomima küll peremees , kes oma sulane heinakaar tapma , aga andma andeks Vargamägi Andres kõik tema patt kuum ja lõhnav hein pärast , sest nõnda tahtma tema sulane Juss iga õhtu , kui tema küün magama pugema . Issand andma andeks kõik tema patt , ainult jätma Juss mäng välja , sest tema ei soovima enam miski , mitte kui miski , ainult oma särk ja püks kuum hein kuivatama . ära ka küsitama Juss , kuhu tema tulev aasta ise kauplema , sest võib-olla jääma tema Vargamägi paigale , kui peremees olema küünis nii kuum ja lõhnav hein . kui Vargamägi rahvas heinategu jõgi äärde jõudma , kihama kogu maa inimene . aina luiskamine , aina välgatama särk põõsas vahel , pilliroog ja kõrkjastik taga . õhtu tulema , palju tuli ja tuli kohal varras pada porisev supp või kartul . aga kui süsi ilmuma pekipann , siis olema muu , kui aina nuusutama ja nuusutama , sest mis olema sealiha lõhn vastu angervaks ja uimastav jõerohi lõhn . Vesi jõgi olema nii vaikne , et vaevalt märkama tema liikumine . sulpsatama lage koht väike kala , lobistama vool rohi ja kõrkjastik haug , kes püüdma oma väiksem vend , kuni tema ise langema roog mõni suurem . kui huikama , siis huikama vaikne vesi nagu küün suu läbi vastu . tiirlev pääsuke , püüdma sääsk poeg küünipenn või roovilatt pesa . häälitsema , kuni hakkama õhtu häälitsema ka inimene - esiteks üks , siis teine , varsti kolmas ja neljas , kuni kajama kogu jõeäärne laul ja huige . Rask olema nüüd peremees tütar ja poeg , sulane ja tüdruk õhtu küün saama , tapma see päevakuumus heinakaar niipalju kui tahtma . aina vahtima teine jõgi poole , kus sulpsatama kala ja kus seisma pilliroog lamedapõhjaline lootsik . aina vahtima ja kuulatama , kust kostma laul ja huige . Või kui pugema sina ise silm all küün , siis hiilima sealt silmapilk välja , niipea kui sulgema magus uni sina silm , tegema kurt kõrv . hiilima välja ja minema , nagu ootama tema kuskil jõgi taga või siinsamas kõrkjas ja pilliroopadrik tõotama õnn . aurav ja lõhnav jõgi olema uimastav õnn ! see teadma ettevaatlik saarmas , kui tema solistama kord siin , kord seal , see teadma ka põder , kes ragistama pilliroorägu . see ei teadma ainult peremees , kes ajama noor õhtu küün magama , sest tema ei uskuma õnn ega tulevane elu . homme saama heinakaar mis tahes , homme aitama seal jumal ise , sest tema olema ju looma kõik see huige ja hääl , virvendus ja valendus . tema olema looma see hämar öö ja mustendav soo ning raba , mis raamima jõgi taevamüür ... aga Vargamägi Andres arvama , et see taevamüür vastu pidama võitlus pidama , sest tema tungima aasta-aastalt jõgi ikka lähemale . võserik ja rägastik olema elujõulisem kui jõekallas luht . põõsastik tallama rohi jalg alla ja astuma samm-sammult edasi . aga mis siis loom toitma , kui rohi asemele tikkuma põõsastik ? sellepärast - maha ussipesa , tuleroog lopsakas risu , kuigi tema panema kurjasti vastu . ei aitama põletamine , raiumine ega juurimine . kuhugi sügavale maa alla jääma ikkagi mõni juurekonts ja see tõusma järgmine aasta haljendav võsu : rõõmus ja värske , nagu olema tema must muld sööt . võitlema nagu mõni sajapealis madu vastu ja surema , enne kui jõudma raiuma kõik pea . see madu seeme tõusma heinamaa , tõusma karjamaa , idanema põld , ja iga pool rähklema tema peremees , nii et nahk nurisema selg iseenese ja ka käsualune . see olema tema unistus , see olema tema õnn heinakaar ja künnivagu . heinatöö lõpp poole olema Andres selge , et olema võimalik kari suurendama , kui ei jõudma heinamaa teiseks tegema . põllupõhk ei võima suur lootus panema , sest vili olema lopsakus vähe - oras aina tikkuma . rukis olema väljamägi nõnda , et võima ütlema : konn istuma kaenlaauk sees . põld olema endine peremees vististi meelega narrima , tema aina võtma ja võimalikult vähe tema andma . aga põld olema ikka nõnda , et kui narr tema kord , siis narrima tema sina üheksa kord vastu . see tundma nüüd Vargamägi Andres . jutt tulema see tema Tagapere Pearu . aga see vastama iseteadlikult : " ei mina või kaevama ühti , mina heinakuare , et hüppama kas või kepp üle . mina suan tänavu kindlasti üks osa rohkem kui minev uasta . olema kõik uasta nõnda , siis ... " " ei mina või kiitma ühtigi ," rääkima Andres . " lootma parem ." " mina mua olema parem ," kiitma Pearu . " Niisuke mua olema sina ega teine . Puht-vuasahein , mees püksivärvel suat ." tõepoolest olema Tagapere jõeäärne heinamaa Eespere oma palju parem . Pearu olema ise siin olnud , kui koht krunt ajama , olema maamõõtja pistma , mis pistma võima , ja see olema vastutasu siht ajama , nagu tema vähegi võimalik olema ajama . kuna jõgi Vargamägi all suur ja järsk pöörang lääs tegema ja Vargamägi nagu oma põlvesilm kurk alla suruma , siis võima Pearu krunt suurem osa see põli otsa asetama . väike osa tema ulatuma ka teine poole jõgi ja võtma seal ise alla kogu jõgi põlvekõverdus - jõekäär . see olema nõnda hästi seadma , et parem ei osanud ei Pearu ega tema isa too aeg tahtma . Vargamägi Eespere krunt ulatuma allpool jõgi äärde ja tema seisma kõik siinpool kallas . kui Tagapere peaaegu neljanurgeline lahmakas hoidma jõepõli süli , siis pidama Eespere krunt omakorda nii-öelda Tagapere krunt ümbert kinni võtma , et üldse jõgi äärde pääsema . kaks talu piir jooksma lepik alt otsesiht mõlema Jõessaar vahelt läbi ja tegema siis järsk pööre jõgi . samasugune nurk tegema ka teine piir , mis seisma Aaseme krunt vastas . see viimane talu piir aga ei pääsenud otsetee jõgi . tema jõeäärne heinamaa seisma eraldi maatükk , kuhu ei pääsema oma loom jalg muidu kui läbi teine krunt . kõik see asjaolu olema Andres juba koht ostmine tähele pannud . väga võimalik , et tema Vargamägi Eespere kunagi olema ostma , kui tema tema ainult Tagapere olema võrdlema . aga tema võrdlema tema ka Aaseme ja nõnda ei paistma asi väga halb . ometi olema tema see , see saama Andres alles heinaaeg õieti aru . Eespere ei saama ju muidu kraav jõgi juhtima , kui pidama ringi ümber Tagapere maa käima . see aga võima kergesti iga kraav jõepõli otsa sihtima : tee olema kaks kord lühem kui Eespere . pealegi kukkuma tema kraav vesi paremini , kuna Andres kraav vesi õige tee leidma alles Jõessaar taga , kus võima pöörduma otsekohe jõgi poole . kaevama Tagapere kraav , siis saama see kasu ainult tema , tegema see aga Eespere , siis kaitsma tema suur määr vesi eest ka Tagapere krunt . põld jaotamine olema samuti silm peetuma Tagapere kasu . Eespere olema saama enamasti kõrgem kivine kärgas , Tagapere madalam ja lausalisem maa , kus kivi vähem ja muld rohkem . pealegi olema Tagapere käsi peaasjalikult vanem põllumaa . Eespere uuem . teadma rääkima aeg , kus Eespere kõrge väljamägi , mis tipp ikka veel mõni põline männijändrik kasvama , olema katma alles pime mets , enamasti kuusik , miks ka kogu saar siis Kuusiksaar hüütud . pikkamisi aga ronima sahk mööda mägi kõrgemale , kuni jõudma sinna , kus tema praegu peatuma . kümmekond vana pedakas mäenukk olema mälestus Vargamägi endine au ja uhkus . mets hävinemine Vargamägi seisma ühendus tema praegune nimi tekkimine . algus olnud Kuusiksaar ainult üks talu , praegune Tagapere asemel , ja see taluma hüütud saar järgi Kuusik . elama siin jõukas mees , kes olnud mitu paar veohärg , ja see küütima tema talv üks suur kuusk teine järel linn ja tegema raha . metsavaht olema muidugi puskar pime lööma ja teine kõrvenurk mees vaikima , sest igaüks talitama ise Kuusik vanamees eeskuju , niipalju kui vähegi võimalus ja jaks olema . kõik aga naerma ja ootama pikisilmi , et mis küll siis sündima , kui üks ilus päev leidma , et Kuusiksaar parem saepakk asemel veel ainult känd leiduv . juba eemalt vaatama võima harjuma silm tundma , et Kuusiksaar olema enam endine metsamütsakas , vaid muutuma aasta-aastalt aina harvem . mis kõik pikisilmi ootama , see saabuma lõpuks . pikemalt jahisõit ükskord talv tulema arvama mõisasaks heaks Kuusik ja teine üksik talu kaudu kodu sõitma , liiatigi , et siit näima päris hea ja kõva tee käima . Kuusiksaar alla jõudma eksima pisut ja minema mitte talu , vaid see salaraiestik , kus saks kaks paar veohärg vastu tulema , saepakk peal . peremees märkama õige aeg saksa ja putka ise mets , nii et sulane jääma üksi kohus ette . aga asi lõppema teisiti , kui keegi olema arvama . sest kui mõisasaks , kes kui suur naljahammas tundma , sulane kõik olema kuulma , mis vaja , käsutama tema esimene paar veohärg ühes saepakk mõis , laskma siis hobune ümber pöörama ja sõitma minema . peremees tegema , nagu saks sula olema käskima : saatma esimene paar härg mõis , teine paar minema aga rahulikult linn saepakk müütama . ka hiljem jätkama tema see vedu , nagu olema miski iseäralik juhtuma . aga see , kes asi kuulma ja ammugi Kuusik koht peale hammas ihuma , tõttama mõis see saks ise paluma , sest tema arvama , et vana peremees päev olema nüüd loetud . ent mõisasaks tegema imestav nägu ja küsima , et kuhu see Vargamägi Jüri siis ise oma vana päev sees tahtma minema . ja kui siis see härg ja saepakk lugu meel tuletama , ütlema härra , et ega tema ometi loll olema , et tema selline mees kohalt minema aeg , kes laskma paar härg ära võtma , ilma et tema see köhatai . nõnda kuulma mõisasaks ise suu esimene kord Kuusik asemel Vargamägi nimetus . uus nimi pidama rahvas meeldima , sest peagi taganema tema ees vana , nagu taganema ka kirves ja veohärg ees Kuusiksaar kuusik . ja mis jääma kirves ja veohärg nõrgem harvalt järele , see murdma tuul või kiskuma juur maa . ainult mänd , see pidama vastu , see pidama mäetipp praegu vastu , sest tema kartma ainult inimene . mitu-setu aasta pärast , kui Vargamägi Jüri minema mõis rent maksma , küsima härra tema , et mis tegema kuulus Kuusiksaar kuusik . ja kui tema see vastus saama , et tuul olema kuusik maha murdma , siis arvama härra , et nüüd võima tuul murtud kuusik asemele talu asutama . nõnda see sündima : Vargamägi tulema veel teine peremees . ja et tema oma hoone asuma mägi , kuna endine talu lömitama all org , siis hakkama see hüüdma Mägi ja Org . Kogu saar aga andma mõisakiri nimi Vargamägi ja koht kruntiajamine märkima talu Eespere ning Tagapere . nõnda olema käima see põli põli ja käima igavene aeg igavesti . IX Vahetpidamatu rähklemine kaduma Vargamägi Eespere suvi . olema aeg silm sügama , aina üks töö teine otsa . olema heinatöö veel lõpp , kui juba kippuma pudisema rukis , muudkui viskama vikat ja võtma sirp . heinamaa aru järgi päratu hulk , kõõpima tema või mihklipäev , hein ise aga ikka vähe ja vähe , sest maa olema paljas . samuti rukis . saama teine sirp korjama , nii et küür pistma puss , aga peksmine leidma kastehein ja tera nagu kööme . müük peale ei võima mõtlema , hea , kui olema tarvis kevad magasiait minema . kaer ja oder tõotama parem saak , vist sellepärast , et peremees ise olema tema külvama ja seemendama . ka kartul olema madalam paik üsna kena pealne . juba õitsemine ajal leidma peremees tema suur nubul alt . lina ei täitma tema peale pandud lootus . tegema teine veel kevad küll raske maa peale , aga ei teadma , kas olema seeme halb või tegema vesi liiga - harv jääma , kuigi kiud olema väga viga . " tema ei saama tänavu miski ära andma ," ütlema perenaine peremees , " kuluma kõik oma särk ja kott . ja kott olema veel suurem puudus kui särk ." " pisut pidama ikka müüma , kust muidu raha saama ," vastama peremees , " tulema uus asi , uus kulu , raha pidama olema , ei muidu võima ." " jah , eks tema olema , põlema ju veel looma müüma ega keegi ," olema nüüd ka Krõõt nõus , kui peremees tema " uus asi , uus kulu " meel tuletama . " palju sina või olema " küsima Andres . " küllap ajama talv kolm leesikas ümber kokku , ega rohkem küll , ise tahtma ju ka ikka mõnikord saama ," vastama Krõõt . " asi see ," rõõmustama mees . " katsuma aga hoidma ." " olema ju küll hoind ," seletama perenaine ; " ja mina pärast võima tema kõik pütt minema , mina ei raatsima tema noaots leib peale panema , aga pere pidama ju ikka vahel saama ." " oma piaks sina ikka ka pisut võtma , muidu pärast väsima ära , ei jäksa änam , mis mina siis tegema hakkama ," arvama peremees . " küllap jäksan ," julgustama perenaine . ja jaksama . nägu langema küll ära , kõik panema see tähele , aga vastu pidama . tõttama kodu ait ja laut vahe ja näpistama aeg pere aitamine heinamaa ja põld : noppima odrapea , küürutama kartulivagu . olema küll raske , olema palju raskem kui kunagi enne , aga saama läbi , kannatama välja , sest tema olema Vargamägi perenaine . talu olema võlgu ostma , sisse olema maksma ainult nii-öelda käsiraha , kõik muu pidama alles tasa teenima . ja kui ei teenima ise , siis jääma koorem laps kandma . aga peremees ja perenaine ei tahtma , et tema ostma koht teenima tasa laps . sellepärast olema perenaine nii väsimatu kodu ja ka välistöö . laps pidama parem põli olema . tema ei tarvitsema enam mõisasaks ori , aitama see , et tema ise veel . esimene lumi saabumine - tänavu tulema tema varakult - olema kõik välistöö kord , ainult paar viljaaun seisma veel väli . aga see tooma lähem päev ära , niipea kui tuul hakkama reiaalune värav sisse käima , et vana üssehunnik võima läbi tuulama . viljasalv ja kott ei täituma ait küll peremees tahtmine kohaselt , ometi korjuma sinna rohkem , kui tema olema julgema lootma . " põlema viga ," lausuma peremees perenaine , " esimene aasta käima küll ." muidugi Pearu vastu tema ei saama , see olema ju vana majamees . Pearu kõne järgi otsustama pidama tema küll kõik kaks kord nii palju saama kui Eespere . see hoolimata sündima sügis see , mis sauna-Madis olema ennustama : sulane Juss leidma soosild viljavihk , kui tema öösel tulema " tädirand ". hommik see kaeravihk nägema küsima peremees sulane : " kust sina see olema üle löönd " " miks üle lööma , kui tema niikuinii mööda teeäär vedelev ," vastama sulane . " kus siis " küsima Andres . " mina oma sild ," vastama Juss . " olema tema seal rohkem " päris peremees . " ei olnd ," vastama poiss , " kaks leidma ja pistma tema teine teine kaenal . mõtlema , et mis tema seal vedelev ." peremees ei lausuma nüüd miski , muigama ainult pisut . " kui mina iga öö kaks vihk toon ," ütlema poiss , " siis hakkama vana mära karv varsti läikima ." " arvama siis iga öö leidma ," lausuma peremees . " miks ei , kui vana mära õnn olema ," naljatama poiss rõõmsalt . rõõm tundma millegipärast ka peremees , nagu saama ka tema see kaeravihk osa . perenaine naeratama Juss jutt kuulama . tema tegema nali mõte , et Juss olema kottpime öö mööda tee tulnud , valge kaeravihk kaenal , nagu olema tema mõni varas . ometi olema Juss mingi varas , vaid päris kena poiss , sõnakuulelik veel pealegi , kes alati hea meel noor perenaine käsk täitma . praegu naljatama tema vist rohkem perenaine kui peremees pärast , sest esimene nukker silm nõudma nagu rohkem naer kui teine külm hall , mis olema ajuti terav nagu raudnael . Juss olema üldse mingi viga , kui tema olema nii lühike ja näss : kael lühike , pea kõrge õlg vahel , jalg pisut rangis . kõndima vehkima tema käsi omapäraselt ja naljakalt , hoidma tema kangelt keha eemal , nagu olema tema tasku alati pungil miski täis . muidugi , kandma kaeravihk kaenal , pidama tema käsi paigal püsima , aga siis seisma õlg veel kõrgemal - nii kõrgel , et kui keegi tema vastu olema sattuma , siis olema tema kahelnud , kas Juss üldse pea olema olema . ainuke , kes Juss jutt mingi mõnu ei tundma ja kes ei mõistma , kui halenaljakas võima Juss mõnikord olema oma rangjalg , olema Vargamägi Eespere Mai . tema istuma üksi omaette ja tallama vokk nagu olema tema süda tallalaud peale täis või nagu kandma tema kurjus süda kogu ilm . ometi olema tema keegi mingi kuri tegema , või olema siis , et Org Kaarel . tema üksi olema ehk see halb loom , kes Maie silm ilma must tõrvama . eks tema lubama ka talv Vargamägi jääma , aga nüüd panema äkki hõlm vöö vahele ja kaduma , vaevalt teadma , kuhu . põhjus ? ei tahtma siin kõrvenurk elama , välimaal olema viisakam , sest seal olema küla ja kõrts ning kõik . " aga mina ? kuhu jääma siis mina " küsima tema Mai . " tulema ära , tulema ka ära , mis tühi sina siin mülgas müttama ," vastama Kaarel . viga ’ s olema Kaarel nõnda ütlema ja minema . Maie asi olema hoopis teine : tema olema aasta kaubeldud , Kaarel ainult suvi . pealegi kuhu olema Maie minema , kus tema ootama ? pidama tema Kaarel järele jooksma ? aga kuhu siis ? mets puu lõikama või viinavabrik kartul kühveldama ? ei , ei ! Maie olema kuhugi minema , tema pidama Vargamägi jääma . sellepärast sõtkuma tema nii kurjalt ja meeleheitlikult vokk , nagu olema see tallalaud miski süüdi . " kas otsima tulev kevad ise kuhugi mõis moonamees koht " olema Mai julgema Kaarel ääri-veeri küsima ja nõnda tema tema tõotus meel tuletama . aga Kaarel saama see tühine küsimus üsna kuri ja vastama uhkelt : " ei see poiss moonakas hakkama , ehk olema et aasta kümme pärast . saama kergemalt ninaesine ja ulualune ." nõnda saama Mai teadma , et Kaarel enam põrmugi ei nägema tema sinine silm , mis olema nagu tema oma silm , ja et tänavune suvi jääma ainult tänavune suvi . olema küll kevad kõik nii ilusasti alanud : Mai istuma sõnnikuveo-vanker Kaarel põli ja pärast kastma tema teineteise , nii et pidama aitama . kõik nägema , et pidama aitama , aga ometi ei aidanud . niisugune olema Maie mõte vokk tallama , kui rangjalgne Juss pererahvas oma kaeravihk nali tegema . lumi tulek tabama Andres suur häda : tema olema teine regi . hakkama võima kresku hein ja hagu vedama . küll olema tema lootma , et sügis pikk õhtu jooksul leidma tingimata mahti ise oma käsi puuvärk valmis tegema , aga õhtu kaduma õhtu järel ja varane lumi ei leidma muu eest kui valmispainutatud jalas . oma häda kaebama Andres ka Pearu . see pakkuma kohe oma regi , sest tema seisma üks jõud . Andres võtma pakkumine vastu lootus , et kuu aeg pärast olema tema tingimata ise regi valmis . aga kui tema paar nädal pärast üleaedne kõrts kokku saama , lärmama see kogu rahvas ees , missugune vilets mehike tema naaber olema : ei jaksama ise regi saama , sõitma tema oma . " sina märasetukas ehk täna mina regi taga ," pöörduma Pearu lõpuks otsetee Andres poole . Andres vastama ägedalt : " sina põlema oma niisukestk setukas ais vahel ." " mina !" hüüdma Pearu . " mina hirnuma täkk kõrts reiaall . tahtma , laskma sina mära kargama ? laskma muidu , ilma kopikas . tahtma " " sina täkk olema juba kakskümmend aasta eest ruunama ," irvitama Andres naaber vastu . see ärritama Pearu ja tema vastama : " aga mina regi sõitma sina , könn , siiski ." " Vesi täna õhtu saama tema kätte ," ütlema Andres . " sõitma aga sõitma , mina võima tema sina vaene kinkima ," ütlema Pearu uhkelt . " niisugune risu ei tegema mina ise ega võtma ka teine kinkima vastu ," vastama Andres . see lõppema ärplemine regi pärast , sest Pearu minema ära saksatuba . " Pearu põlema nali ," ütlema Aaseme vanamees Andres . " tulema kohe nina kallale , kui tema miski vastu võtma " " Sauna-Madis hoiatama mina küll ," rääkima Andres , " aga mina mõtlema , et mis siis ikka , üleaedne asi , teinekord aitama mina jälle tema ." " eks sina tulnd mina juurde , mina ka regi jõud , mis sina tema tühi jändama ," ütlema Aaseme Aadu . " ajama teine nüüd terve kihelkond lori täis ." aga Andres ei võtma enam ka Aaseme Aadu regi - tahtma üks seni läbi ajama , kuni teine valmis saama . Vesi sama õhtu saatma tema Juss Pearu regi ära ja laskma ütlema , et olema enam tarvis . kui Pearu hiljem kodu tulema see kuulma , vihastama tema rohkem kui kunagi enne . mis see üleaedne ise õige arvama ? võtma tema regi , vedama see nädal kaks , ja tema ei tohtima kõrts see jutt tegema ? aga mis tema siis oma regi teine käsi kulutama ja lõhkuma andma ? Pearu käima ja mõtlema , mõtlema ja käima , aga lõpuks ei tegema miski , jätma asi see . isegi kõrts ei norima tema Andres nii väga riid , sest kevad olema tema tema jõud nägema . endine üleaedne olema tema parem : see pidama kõrts tema eest nurk hoiduma . praegune istuma lett ääres , piip suu , viinakortel ees . olgugi et ise ei jooma , viin ostma tema siiski , nagu tahtma tema Pearu näitama , mis tema võima . ja võima ka , sest Pearu ei saama tema miski parata . reelugu ei tegema ka Andres suurem välja , sest tema mõtlema kraav peale , mis tema Pearu kahasse piir kaevama . peaasi , et see pooleli ei jääma ja et vesi jooksma pääsema . imelik näima Andres nüüd , miks Pearu regi nii palju lärm lööma ja miks olema kaevatav kraav miski kuulma . ka siin olema tema ju põhjus suurustamine , sest kraav olema ju täiesti tema maa sees ja mätas laduma tema poole kallas - ilusasti ja tihedalt , nagu ehitama siin mõni tamm . lumepõli käima Andres kord kraav vaatama , nii väga rippuma tema süda see küljes . helevalge lint jooksma tema mööda piir madal põõsastik vahel Jõessaar poole . eemal kaugel olema lint läbi lõigatud : seal olema kraav ots . kraav olema jääkaas all vesi täis , sest jooksma ei pääsema see ju kuhugi . aga tulev suvi , siis jõudma ots jõgi , siis pääsema vesi voolama . Andres olema mõelnud , et juba esimene talv vedama tema tarvilik materjal kokku ja teine kevad ehitama uus kamber . perenaine olema uus kamber mitu kord jutt tegema , see kuidagi siduma see esimene laps sündimine . muidugi , see olema ainult Krõõt unistus , sest hoolima oma noorus mõistma tema ometi , et see teostama olema võimalik : laps sündima see liiga aegsasti . juba sügis , kui aastane saak salv , olema peremees selge , et mitte ainult esimene laps sündimine , vaid et ka tulev talv ei saama tema uus kamber . ei jõudma , ei olema raha ! esimene talv olema muu vedu nii palju , et ehitusmaterjal pidama üsna kõrvale jääma . vaja teivas , vaja roigas ja latt , ning et oma mets see ei olema või et see ei raatsima sealt võtma , siis tulema tema kümme , viisteist verst tagant vedama , sest lähemal olema müük . nõnda minema kamber teisiti , kui perenaine olema unistama , samuti ka teisiti , kui peremees algus olema kavatsema . aga olema parata , olema miski parata . nagu saunaeit suvi olema kuulutama , nõnda see ka olema : Krõõt sündima tütar . sündima küll suur ja tugev , nii et kõik aina imestama tema suurus , aga ometi ainult tütar . " ei tulnd kohapärija ," ütlema Andres . " sina olema nagu rohkem abi tarvis kui mina ." " kes tema teadma , ehk olema ka ," vastama Krõõt säng õlgedeIt . Kogu oma jõud pidama tema kokku võtma , et niigi palju mees vastama , kes pettunu seisma oma naine ja laps ees . ette olema Krõõt oma laps armastama ja tema pärast rõõm tundma . iga kehakate tema tarvis olema tema tegema osalt riie , osalt õrnus ja armastus . aga praegu olema tema rind vähem õrnus ega armastus . tema arvama isegi , et kui laps tema silm all praegu olema hing vaakuma , siiski olema tema tema jaoks kustki õrnus ega kahetsus võtma - nii hirmus ükskõikne tegema nurganaine suur väsimus . ainult siis , kui tema käsi puudutama õrnus ja armastus valmistama asjake , turgatama meel endine tundmus nagu kauge mälestus . aga laps hääl hakkama Krõõt kõrv kuidagi imelikult kinni . alles mõni aasta tagasi kuulma tema oma väike õde hääl , aga see minema nagu kõrv mööda . laps hääl olema kõrv peaaegu niisama valus kui laps ise puutumine rind . aga saunatädi lohutama Krõõt tema valus , ütlema : " kannatama aga rõõm , noorik , ega armastus muidu tulema , kui valu ei olema ." Krõõt naeratama . tõepoolest näima nüüd , et kui laps tema haige tegema , tärkama ka armastus , aga see olema hoopis miski muu kui see , mis olema tundma riidehilbuke valmistamine . uus armastus olema juba liha ja veri . X Nagu esimene suvi , samuti mööduma ka esimene talv vahetpidamatu töömurdmine . olema sadu või tuisk , ikka pidama väljas olema , et miski raiuma , saagima või vedama . pikk õhtu hööveldama ja kopsima peremees kruupink , sest maja olema igasugune tarbeasi nappus . vähe olema toober , vann ja kapp , vähe piimapütt . kõik , mis vähegi võimalik , tahtma peremees ise valmistama , et mitte võõras inimene söötma ega võõras raha maksma . ka sulane nokitsema miski , sest peremees tööhimu hakkama pisut nagu tema : tegema lusikas , punuma heinavõrk ja pastlapael , valmistama perenaine loom söötmine põhukorv . lusikas olema Juss rohkem häda . kuidagi ei saama tema see see määr siga alumine lõug moodi , nagu olema tahtma see peremees . aga lusikakaha pidama siga alumine lõug moodi olema , see teadma Vargamägi Andres kaljukindlalt . naispere vuristama vokk , vuristama õhtu ligi pool öö ja hakkama hommik kell neljas+t-viiene uuesti vuristama . laps pärast ei saama perenaine põrmugi hõlp , ikka pidama tema täis inimene eest väljas olema , sest mis perenaine tema muidu olema . perenaine töö olema ainult üks mõõt : tegema , kuni vokk taha magama jääma . sõtkuma , sõtkuma tallalaud , näppima ja kastma lina või takuheie , kuni sõrm jääma seisma . vokiratas vurisema nagu vana hoog pisut kauem . aga kui ka tema peatus , nii et katkema vurin , ärkama perenaine kohe ja algama uuesti , kuni korduma kõik endiselt . " perenaine , minema ometi säng , sina ei jäksa änam ," ütlema mõnikord tüdruk see nägema . " Jäksa ikka veel , aga nägema , uni kippuma peale , laps ei laskma öösel magama ," vastama Krõõt . ja kui tema siis vokk tagant tõusma , et tõepoolest säng minema , kinnitama tema tüdruk : " aga ära mina kauaks magama jätma , mina laskma ainult kord silm kinni ." nüüd juba olema talu , mis vokk vuristama : olema oma vill ja olema ka oma lina . ei jõudma kõik kaks vokk lõng tegema , pidama osa saunatädi kätte andma , sest ka tema tahtma leib ja leivakõrvane teenima . kevad jääma Juss paigale , ehk tema küll olema otsustama maksma mis maksma uus peremees otsima . kas ei leidma tema niisugune , nagu tema otsima , või ei otsima tema tema lõpp , see peremees ja perenaine ei teadma . millegipärast olema perenaine väga hea meel , kui Juss jääma . tema ’ p see olema , kes sulane see esimene jutt tegema , küsima : " Juss , kas jääma veel üks aasta mina " poiss vaatama noor perenaine esiteks nagu arusaamatus otsa , vastama aga siis : " jääma küll , kui peremees palk juurde andma ." " mis sina siis juurde tahtma " küsima perenaine . " mina ’ p teadma õieti isegi ," vastama Juss nüüd , " aga ikka tahtma sugupärast ." " mina oma poolt andma sina kohe kaks paar kapukas , üks takune ja teine poolvillane püks ," ütlema perenaine siis . " kui perenaine see lubama , siis jääma mina küll teine aasta ," arvama nüüd Juss . hiljem peremees asi rääkima nuruma Juss see veel paar parknahk pastel juurde . see lubama see ja andma veel teine paar raagnahkne lisa . nõnda olema kaup koos . aga Mai minema ära , tema asemele pidama uus kauplema . tema ei tahtma palk juurde ega miski , vaid ainult ära minema . ehk olema tema süda ikka veel teisepere Kaarel pärast haige ja tema minema koht otsima , mis olema see lähemal . ei tahtma järgmine kevad enam paik nägema , kus tema minev kevad olema rõõm pärast kudrutama . ei tahtma Vargamägi sõnnik vedama , kui ei võima vanker Kaarel põli istuma . mööduma õnn olema surema õnn , ja surnu ei tahtma Mai kauem ühte jääma . lahkumine tulema tüdruk silm vesi täis , ja kui Krõõt tema küsima , miks tema nutma , vastama tema : " perenaine olema kahju . kust mina veel niisugune kuldne leidma ." " küllap Mai leidma kuldsem ja rikkam , mis mina nüüd ," vastama Krõõt . " ehk rikkam , aga kas kuldsem ," lausuma tüdruk see peale . nõnda lõppema perenaine ja tüdruk jutt pärast aastane kooselamine , koostöötamine . aga peremees tegema perenaine veel kord jutt , nagu tahtma tema ise vabandama tüdruk minek pärast . tema ütlema : " küllap see va Kaarel tema ikka süda peal kipitama , muidu ehk olema jäänd . ei teadma , kas poiss petma teine õige ää või ." " ega raibe teadma ," vastama peremees . Maal olema paiguti alles kirs all , kui Andres ja Juss hakkama tänava-aed tegema . tänavu olema juba , mis tegema , talv olema peremees ja sulane see eest hoolitsema . teritama teivas seisma virn õu , samuti ka tahuma latt ja roigas . põlluserv olema enamasti aed lage või see olema risakil maas . oma või võõras ulaloom pääsema vili , siga kartul . nõnda ei võima see jääma . Andres mõtlema isegi üksik väli aed ümber tegema , et võimalik olema see kesa ajal siga ja lammas koppel tarvitama . muidugi ei jõutud see üks aasta teostama , aga küllap jumal andma päev ka tulev ja ületulev aasta . Eespere aiategu hakkama ka Tagapere Pearu silm kinni . isegi talvine teivas ja latt vedu olema tema ükskõikne jätma . kohe olema tema mõelnud , et mis võima naaber , see võima tema ammugi . ja nõnda olema tema aiapuu rohkem kodu vedama kui Andres . tema olema see hõlpsam , sest tema krunt kasvama palju rohkem mets kui Eespere . üldse hakkama kõik silm torkama , et Vargamägi naaber kippuma võistlema . juba minev suvi olema see märgatud põld ja heinatöö . Pearu tahtma maksma mis maksma naaber ees olema . kui ei saama muidu , siis palkama päeviline , ehk küll pidama sulane kõrval niikuinii juba suviline . aga Eespere ei vanduma alla . mis olema Tagapere suviline ja päeviline , see olema Eespere peremees ja perenaine väsimatus . üks saama Andres selgesti aru : tema olema leidlikum kui üleaedne . Pearu pidama kõik juures pikk aru pidama . nõnda siis sündima ikka , et heinamaalaastamine , kivikorjamine ja kaalumine , kraavikaevamine ja isegi aiategemine sörkima naaber Andres saba . sellepärast olema Andres kõrtsilett juures hea hooplema , ütlema : " mis mees sina ka olema , sina ei oskama ju ise kivi tuli otsa tegema ega hoob alla pistma , tegema ainult siis , kui mina ees tegema ." " kes olema suurem kivivare põld ääres , mina võima sina " küsima Pearu vastu . " aga kes viima esimene vankritäis " " mina vedama juba siis , kui sina põlnd Vargamägi veel hais ." " kivihais sina võima enne mina vedama , mitte kiva , sest see põlnd kuskil nägema ." " mina olema enne sina suur tükk kiviaed ." " see kiviaed olema muidugi ka enne sina Vargamägi ." nõnda ärplema naaber , Pearu kortel , Andres pool ees . " vänge mees see Vargamägi oma ," arvama kõrtsiline , pooldama kord ühte , kord teine , mis olenema sagedasti see , kumb viinaklaas suu lähemal olema . aga nali saama Vargamägi mees siiski , kui pidama tema kuulama hoopis kuiv suu või kui pidama see kastma oma raha eest . üks asi jõudma Pearu Andres ometi ette : tema asutama viljapuuaed , kuna üleaedne see alles siis mõtlema tegema , kui uus kamber valmis olema . isegi mõis aednik tooma Pearu ise kodu ja see juhatus sündima puu istutamine . see olema suur trump Tagapere peremees pihk ja see ei saama tema keegi võtma . Eespere võima nüüd ise ka rohuaed asutama , tegema see jumal nimel , Pearu see ei puutuma , sest tema tegema see enne . aga kui Pearu see kiitlema , ütlema tema Andres : " sina tegema enne , aga mina mõtlema enne . sina tegema see mina mõte järele ." " kui sina tõsi tahtma kuulma , siis kuulama : mina tegema see Hundipalu Tiit mõte järele , sina mõte ei teadma mina tera ," vastama Pearu , aga tema pidama oma tõde kohe kahetsema , sest Andres pistma : " aga mis sina siis tühi kiitlema , las kiitlema Hundipalu Tiit , tema olema ju siis sina rohtaed asutaja ." niisugune ärplemine hoolimata elama Vargamägi naaber sõbralikult edasi ja tema vahel olema muu vistart kui aga see regi lugu . oma ühine kraav kaevama tema tänavu varane kevad saadik . Sauna-Madis minema juba siis soo , kui mätas all paiguti veel jäälobjakas leiduma . Vesi tõmbama küll varvas kange , aga või siis ühtepuhku tulema lausa vesi olema . sügis pidama kraav ots jõgi saama , maksma mis maksma . Andres rääkima see , et ehk jõudma tänavu pikuti mööda lepikualune uus väiksem kraav kaevama hakkama , sest vesi tegema seal liiga ja maa olema kui mülgas . iga paar päev takka käima lehm aitama . rohkem väsima teine tümama ronimine , kui lahja rohi söömine jaks võtma . ei aitama ka see suur , et talv mõnikümmend samm kõva sild tegema . sillaots muutuma loom tallama peagi läbipääsematu . ainult mullikas , see pääsema kergesti läbi : kergitama ainult nagu viisakas tüdruk saba , et see mudane ei saama , ja minema järgmine küngas , kus tema hing tagasi tõmbama . aga enne Andres hakkama Pearu oma lepik alla kraav kaevama . tema hakkama piirikraav peale , jätma tükk maa see uus kraav ja kõva maa vahele . millalgi olema katsuma see maatükk heinamaa saama , aga hiljem andma tema jällegi kari tallama , sest rohi olema niitmine liiga kehv . nüüd tahtma Pearu uuesti õnn katsuma väljaalune niit soetamine . sama aeg , kui tema kaitse kraav kaevama , hakkama Pearu ise tema laastama ja mätas puhastama . Andres ei uskuma , et see töö miski saama , tema arvama võima siin ennem mets kui rohi kasvama pärast maa kuivatamine . aga tema see asi ei puutuma , tegema üleaedne , kuidas tahtma . Andres olema teine mure , oma mure . tema mõtlema , kuidas oma maa Aaseme poolt vesi eest kaitsma . tema olema paar kord Aadu jutt tegema , et piir kahasse hakkama kraav kaevama , nagu Andres see üheskoos Pearu tegema , aga Aadu ei teadma veel , kas tema Aaseme ostma või mõni teine . seni olema aga Aaseme vesi mõis vesi , mis tema tema hakkama laskma . mõistma Andres , et Aadu olema päris õige jutt , aga tema asi see ei parandama . mõis vesi täitma tema krunt peale ja tema pidama ise see vastu kaitsema . ei saama see tegema Aadu kahasse , siis tegema Andres see üksi . muidugi mitte tänavu , sest eelkõige pidama praegune kraav otsapidi jõgi jõudma . aga enne , kui sinnamaani saama , tulema saunatädi Eespere imelik jutuajamine . põhjus olema üsna tühine asi . see olema Andres ja Krõõt mõlema varemalt märganud , aga tema ei teadma see peale kuigi suur rõhk panema . nimelt olema Tagapere koer see rumal viis , et tema kippuma Eespere aken alla või tuba ette kükitama . kui saunaeit see nägema , ütlema tema kohe : " see ei tähendama hea , kui võõras koer nõnda tegema . pererahvas ise vahel pidama siin miski olema või miski tulema ." " aga mina vahel põlema ju ," ütlema perenaine . " küll juba olema või küll juba tulema ," kinnitama saunaeit , " ei koer muidu , ei tema petma ." aga nüüd tulema perenaine meel , et isegi õu uks eest olema tema paar kord hommikuti koeramust leidma , mis pärast omama Polla taplema ja viimane kord keretäis olema saama . saunaeit panema see lohakus teisepere koer arvele , ütlema : " küll see olema juba Org oma töö , sest sina koer käima ju see aken all , olema ise näind . tahtma juba ammugi ütlema , et ei see olema õige asi , et ei koer minema heast-paremast nõnda , aga pidama suu , sest võib-olla arvama , et mina kes teadma mis . rääkima ainult vanamees , aga tema ütlema ka , et ei see olema õige asi , miski pidama üleaedne vahel viltu minema . koer võima ju mina aken alla tulema , aga ei tulema , sest mina põlema tegemine , mina olema saunarahvas . aga teisepere olema tegemine , sellepärast käima teine nõnda vastastikku . Vana peremees ajal olema kõik teadma , et Vargamägi koer käima teineteise aken all . laskma võima sool , ei kuulama teine , mädand , ikka kippuma . Niisuke roju olema koer , kui kaks pererahvas vahel olema miski ." ei kuluma palju aeg , varsti tulema asi käsi , nagu saunaeit olema ennustama . olema kevad , pisut enne sõnnikuvedu ja kesakünd . Eespere siga ja paar raske lehm olema kesa sööma , mis piirama kolm külg oma , üks külg Tagapere piiriaed . äkki hakkama üks päev kesa kandma suur kisa ja karjumine . Eespere olema kodu ainult perenaine ühes väike laps . tema kuulama ja kuulama karjumine , ilma et olema teadma arvama , mis see küll võima olema , sest karjuja hääl olema võõras . et aga hääl oma kesa poolt kostma , siis lööma tema äkki süda , et ega ometi loom miski olema . nõnda ruttama tema laud otsa vaatama , kuidas olema loom lugu . seal nägema tema , et karjuja olema üleaia peremees , kes seisma oma rukis ääres , mis tuul lainetama . ja imelik ! üleaia peremees juures olema suur tükk piiriaed maha lõhkuma , nii et siga ja lehm pääsema vabalt teisepere rukis . Krõõt mõistma kohe , et see olema õige asi . silmapilk jooksma tema tuba tagasi , kahmama sealt laps süli ja minema kesa vaatama , mis seal tõepoolest lahti olema . kesa puutuma lehm kohe silm , aga siga olema kaduma . see olema vististi läbi aiaauk juba teisepere rukis läinud . naaber perenaine nägema jätma Pearu karjumine ega lõhkuma ka aed enam . tema ootama ja vahtima , kuni naaber naine tema juurde jõudma . siis ütlema tema pooleldi naljatama , pooleldi tõsiselt : " teisepere perenaine tulema õige ise laps siga kari ." " kus see siga siis olema " küsima Krõõt vastus . " kuulma karjumine , tulema vaatama , et kas õige teine paha peale pääsend või ." " ei teadma , kus tema nüüd olema ," ütlema Pearu , " minema teine esteks rukis ." " miks sina siis aeg maha lõhk " küsima Krõõt . " siin põlema mina tema lugu , puu olema mujale vaja ," vastama Pearu ja vahtima ise häbelikult kõrvale . " olema ometi enne mina öelnd , mina ei olema siis loom omapead kesa laps . ega siin olema jumal teadma mis võtma , seerima niisama teine põld ümber ," seletama perenaine . " aga kuidas teisepere perenaine nüüd siga rukis käsi saama , laps süli " küsima Pearu , nagu ootama tema , et Krõõt tema abi kutsuma . aga see ei vastama naaber küsimus miski , hakkama ainult hele hääl siga kutsuma , ikka " kotsu , kotsu , kotsu , põssa , põssa , põssa ". tükk aeg jääma kõik vaikne , kipp ega kõpp olema kuulma . aga siis hakkama kostma ruugamine . " tulev !" hüüdma Krõõt niisugune rõõm , nagu võima tema rõõm ka Pearu süda rõõmustama . nüüd muutuma perenaine hääl veel valjem ja heledam , ning kui siga üksteise saba üle piir oma põld tulema , ei osanud Pearu muu tegema , kui aga imestama ja siunama ütlema : " Vuata sinder ! mina ’ p uskuma . aga nuabr eit olema nii hele jaal , et ... " Krõõt ei võtma mees sõna kuuldav , hakkama laps ruttu üle põld koduvärav poole minema , siga võnnides kannul . kui tema vahetevahel kippuma maha jääma , tegema perenaine põssatamine tema uuesti jalg alla . olema tema siga tänav värav taha saama , siis ajama tema ka lehm kesa ära , laps ikka alles süli . Org peremees seisma kogu see aeg lõhkuma aed juures , ilma et tema käsi või jalg olema liigutama . seisma ja vaatama ainult , kuidas naaber perenaine esiteks minema , siga kannul , ja kuidas tema pärast lehm ajama . üleaedne eit olema teine mood , peaaegu teine tõug kui tema vanamoor , sest üks olema pikk ja kõhnavõitu , teine aga lühike ja matsakas . sellepärast vahtima Pearu nii väga see naaber perenaine . ometi olema tema pisut nagu pettuma . tema olema lootma , et siga tulema ehk ajama Juss , võib-olla peremees isegi , ja mees võima ajama mehejutt . aga nüüd ei tulnud tüdruk , vaid perenaine ise , laps süli . mis tema ikka ütlema , ega tema ometi miski vastama hakkama , mis võima pikem asjalik jutt ja sõna kemplemine tekkima . pealegi olema ju perenaine alles nooruke , kõndima laps , nagu mõtlema naer või nutt peale . niisugune ei saama Pearu miski ütlema . olema Krõõt sõna lausuma , siis olema tema vististi kohe ise oma rukis läinud siga taga ajama , aga Krõõt ei tahtma Pearu miski , kutsuma oma siga hele hääl . " Veart eit see nuabrimees ," kiitma Pearu endamisi , sülitama , panema käsi selg kokku ja minema lonkima kodu poole , jätma aiapuu sinnasamasse , kuhu tema tema aed lõhkumine olema pilduma - osalt peenar , osalt rukis äärde vakk , osalt otsapidi rukis . ei see ega ka järgmine päev tulnud tema enam rukis äärest piiriaed lõhkuma ega aiapuu hunnik korjama . pühapäev seisatama tema siin aru pidama , aga ometi jääma kõik see . olema peremees enam himu aed lõhkuma ega aiapuu mujale vedama . milleks tema see temp olema tegema , ei teadma keegi , vaevalt tema isegi . mõtlema tema üleaedne lihtsalt kiusama või olema tema ometi oma plaan , ainult naaber perenaine , kes tulema , laps süli , ja kutsuma siga nii hele hääl , ainult see ehk ajama tema kavatsus luhta . Lõpp olema ehk Pearu lõhutu aiajupp uuesti üles tegema , aga häbenema : lõhk kõva aed , asi ees , teine taga , maha ning hakkama siis tema kohe uuesti ise üles tegema . nõnda võima saama ilma naer . sellepärast seisma see aiatükk nõnda kogu suvi . Andres mõtlema juba kord lõhkuma aiajupp asemele oma poolt uus tegema , et siis siga endiselt ilma karjane kesa laskma . see mõte loobuma tema peale see , kui tema olema Pearu kõrtsilett ääres kokku puutuma , mis olema naaber ainuke paik jutuajamine . " mis sina sest piiriaed sealt oma rukis äärest maha lõhkuma " küsima Andres . " olema see ka mõni mehetemp " " see olema mina aed , mina võima tema tegema , mis tahtma ," vastama Org peremees . " olema kade meel , et mina loom omapead kesa kolama " küsima Andres edasi . " Või omapead !" osatama Pearu . " sina käima ju eit siga kari ." see olema halvasti öeldud , see saama Pearu isegi aru , niipea kui sõna olema suu libisema . " seakari käima ehk sina eit ," vastama Andres vaikselt ja tõsiselt , nii et endine lõõpimine olema maik enam järel . " mina oma talitama nagu täis perenaine muiste : niipea kui suu paotama , olema siga kannul . õige perenaine hääl olema magusam kui teine mees rukis ." " jah , hele jaal olema sina eit küll , aina kuulama kohe ," kiitma nüüd ka Pearu . aga see ärritama Andres millegipärast veel enam . " mis teadma sina ka mina eit hääl ? mis olema sina tema tegemine " kärgatama tema naaber . see kohkuma : kõrtsikoht , kes teadma , mis võima sündima , kui Andres niisugune hääl kärgatama . " ei noh , ega mina miski , niisama muidu ," lausuma tema tagasi tõmbuma . aga Andres jääma peale see üsna tõsine ja sõnakehv . Pearu lõhutu aed asemele uus tegemine ei võima enam jutt olema . kui loom enne sõnnikuvedu kesa laskma vaheaeg kasvama rohi sööma , istuma karjane rukis ääres aiaauk . muu olema tema miski tegema , kui aga teisepere rukis ääres istuma . olema tahtma rukkipill tegema , aga ei tohtima , peremees olema see kõvasti ära keelama . XI Tänavu olema juba mõni asi tundma , et elama teine aasta talu . sõnnik saama tõepoolest kaheksa hobune terve päev käristama , vaevalt saama tema vastu , sest kesa olema kaugemal kui minev aasta . muidugi , iseenesest see muutus ei sündima , vaid aina töö ja tegemine . loom alla panema mitte ainult iga võimalik põhukõrs , vaid lepik alt vedama hulk puru juurde . kevad , kui soo alles kandma , mätas aga juba paljas ja sulama olema , käima sealt sammal kiskuma . heinamaa vedama kodu laut minev suvi raiuma ja virn aetud mätas . osa see olema külmuma , aga karjaaed päike paiste ja kevadine tuul käes sulama ja kuivama tema ning siis kõlbama ka tema loom aluspõhk . " ei põld mina toitma , kui mina tema nälg jätma ," arvama peremees . leib lootma kuidagi uudne välja ajama . olema küll napp , aga olema parata . juba varakult hakkama perenaine leib sõtkumine jahu jätk kartul tarvitama . oo , olema veel häda , kui tema olema ! vanem olema halvem aeg kuulma . tänavune rukis kippuma mineva-aastane viletsam saama . harv jääma teine kevad , ei võsuma ja alt serv olema talv liiga tegema . " seal tema nüüd olema ," ütlema peremees tema kohta , " kündma ja külvama ise , aga ei ühtima , ikka ei kasvama teine ." " Põlnd sina ju sõnnik panema ," lausuma perenaine , nagu tahtma tema põld ja rukis kaitsma . " see ’ p see olema ," arvama nüüd ka peremees ja lisama juurde : " aga las tulema teine kevad , siis olema rukis juba oma rammutu , küllap näima siis ." tänavu seisma soo kaua külmunult . puhuma kõle tuul ja sadama vähe vihm . ja kui tulema , siis järgnema vihm ikka vilu . nõnda jääma känk viljaoras , kängu jääma ka heinakasv . soo punama aina puhas sammal . Andres kõndima nukker meel ja kordama : " kui nõnda jääma , ei maksma vikat ligi panema ." nukker olema ka perenaine , sest loom tulema tühi kõht karjamaa kodu . lehm aina ammuma perenaine nägema , nagu olema tema häda täis udar pärast . aga udar olema tema tühi , nii et perenaine tema kohta pidama ütlema : " silgutama ja silgutama teine , aga ei ühtima , mis tühi , see tühi , ainult näpp saama kastma ." aga jaanipäev eel muutuma ilm : tulema vihm ja tulema ka soe . rohi nagu viskama maa seest välja . lage soo ei jõudma küll hea ilm täiesti parandama , tema olema ja jääma paljavõitu , aga kõva maa ja põõsas vahel olema rohi kenasti , paiguti nagu rohkem kui minev suvi . " tänavu olema muu , kui pood padrik ," naljatama peremees heinaaeg , aga ise ei mõtlema sellepärast põõsas rookimine loobuma . tema arvama , et küllap tulema teistsugune aeg , teistsugune kevad ja suvi ning siis andma laastama maa mitmevõrra . pealegi - las tõmbama kraav sisse ja las seadma nõnda , et võima soov korral paiguti heinamaa vesi üle ujutama , küllap nägema siis . kui minev aasta Juss vanduma , et peremees tapma künnivaal ja heinakaarel ära , siis olema tänavu surm veel enam suu juures . peremees näima töö aina nagu hoog võtma . kippuma juba söögitund käsi nappima . viskama teine korraks selili , tõmbama norinal läbi nina , nii et arvama , nüüd õige magama , aga juba olema järgmine silmapilk uuesti jalg . olema teine nagu see väsimatu vanamees , kes pannud pikali viskama parem jalakand pahem jalg suur varvas otsa , ja niipea kui silm kinni läinud ning üks jalg teine ots maha kukkuma , karanud ka vanamees maa ja asuma uuesti töö . " tahtma , sinder , tõesti hing võtma ," kaebama Juss uus tüdruk . " just nagu jäksaks keegi kõik töö üks päev ära tegema ." " mis sina siis jääma teiseks aasta ," vastama Mari . " loll olema , sellepärast ." " küllap olema veel kolmas aasta loll ," naerma Mari , valge hammas aga kilama suu . " Änam ei olema , kolmas aasta ei jääma ," kinnitama poiss . " aga kui olema ," kahtlema tüdruk . " mitte ei olema ." " aga mina ütlema , et olema ," ajama tüdruk peale ja naerma , nii et see Juss kõrv kinni hakkama . " mis siis sina sest olema , et nii väga naerma " küsima poiss . " aga kui olema ," lõõpima tüdruk . Juss ei leidma vastus ja jääma mõte . õigem - tema ei tahtma enam vastama , sest tema olema küün juurest tulema peremees heinakaar järele jõudma ja see kuulma ei võima ometi oma asi arutama . andma hein pihta : peremees ees , rangjalgne sulane järel , Mari see kannul , nii et kas raiuma poiss jalg maha . aga imelik , äkki ei pannud Juss enam tööraskus tähele , see ei tulnud tema mõte . särk olema juba ammugi selg kinni hakanud ja kurgualune ning rind liimendama , aga Juss tuju aina tõusma . pagan tüdruk see Mari ! ise olema teisene nagu suur asi , aga niipea kui käsi töö külge pistma , siis hoidma alt . vahetevahel vanduma Juss : " Ää , kurat , aa na peale , jätma mina sõrg !" " tee lahti !" vastama Mari . " peremees olema ju ees ," vastama Juss . " Või peremees ees ," osatama tüdruk . " peremees verst maa peal ." ja edasi vihisema vikat . peremees . suu olema aina naer : tema olema ise tüdruk saama , kes Juss jalg alla tegema . suu olema Mari paras paik . nagu minev aasta , samuti käima perenaine ka tänavu kodumail pere abi . see tegema peremees kena häll , mis kerge paik paik viima . võtma pikk ritv - otsima pihlakas , aga leidma toomingas - painutama see suur pikergune võru , mis perenaine õmblema külge tükk särgialuse-riie - parajalt lõdvalt , et langema kott lont ja pidama laps sees , kui see liigutama hakkama . algus panema see kiikuma mõni painduv puu latv või suurem kask oks tuul kiigutama , sest perenaine ise olema ju see aeg . pärast otsima peremees sünnis ritv ja see pistma põõsas puu vahele . ritv olema see poolest va kallis asi , et tema otsa võima ka põld häll riputama . kui laps muidu ei tahtma seisma , andma tema märg lapp käsi lutsima , ja et tema pisut jumalavili saama , siduma narts sisse piim leotama leivasisu . see märg lapp imema lamama laps ritv otsas kiiguma ja vehklema oma väike käeke , nagu tegema tema ise juba varakult ilm ruum . nõnda võima perenaine pere iga pool abi olema ja see olukord harjuma kõik : perenaine ise , peremees ja Juss . ainult Mari olema nähtavasti teine arvamus , sest tema ütlema mõnikord Krõõt : " perenaine , las nüüd olema , sina muidugi kaks koorm kandma , mina jooksma seekord sina eest ." seega saama Krõõt loom talitus nii mõni kord hing tagasi tõmbama . Mai olema kunagi perenaine arve võtma , aga Mari võtma . tema olema ikka nii nobe ja kärmas , nagu ei tegema töö ja talitus tema üldse suurem vaev . ise ei pannud tema see miks , sest kui tema kärmus jutt tulema , ütlema tema ikka : " mis nüüd mina , perenaine olema pidama mina ema nägema ." aga see ei saama Vargamägi noor perenaine kunagi nägema , sest tema puhkama juba muld all : Mari olema vaenelaps , isa tema ei olema . Mari ema ja tema surm olema Vargamägi mitu kord jutt olnud . sellepärast ütlema Juss ükskord Mari , kui see jällegi oma naer tema kõrv kinni hakkama : " oma ema surema , aga muudkui naerma ." aga Mari vastama endine naer : " surema ema , surema ka mina , kauaks inimene päiv , sellepärast naerma ." " olema ju alles noor , varsahammas suu ," ütlema poiss . " sina vanem , sina täismees ," nokkima tüdruk vastu . " muidugi täismees , mis sina siis arvama ," vastama Juss . " juba kolm aasta eest saama leer lahti ." " kinni ei jäänd " küsima tüdruk nagu uudishimu . " ega see olema ," suurustama poiss . " aga olema mina olnd õpetaja või köster , kohe olema sina teine aasta jätt ." " peatükk olema mina ju selge , kuis siis kinni saama jätma " " aga nägema , mina olema jätt ." " sina muidugi , sina põlema ju õpetaja ." millalgi segama peremees Mari ja Juss jutt vahele , ütlema : " olema see Mari küll Juss maa jagamine !" " mina tegema Juss kahekesi pulm !" hüüdma tüdruk peremees vastu ja vaatama ise nii teravalt oma pruun silm poiss otsa , et see süda sees aina kihvatama . " Mari , ää tegema mina Juss liiga ," ütlema perenaine tüdruk tasakesi . aga Mari naerma ainult perenaine vastus . " nägema , Juss olema kuurustama hakand , ei minema teine toit änam sisse ühtigi . võtma nali viimati tõsi ," rääkima perenaine edasi . " ei tema võtma ," ütlema nüüd Mari ja pöörduma siis poiss poole , küsima : " Juss , ega sina võtma tõsi , et mina kahekesi pulm tegema " aga Juss vaikima , nagu ei pidama tema tüdruk sõna vastamisvääriline . " Juss , ää panema Mari lori tähele , mis pulm tegija sina olema , sina alles kroonuteenistus ees ," ütlema nüüd perenaine . " mina olema üksik poeg , mina ei võtma ," seletama poiss vastu . " mina elama ainult ema ." " aga kui ema surema ," arvama perenaine . " ei tema surema ," uskuma poiss . " Juss olema mamma-pojuke , nannipunnike ," kiitma Mari . " Ää naerma ühtima , olema mees nagu teine ," ütlema Juss tõsiselt . peremees ja perenaine ei pannud sulane ja tüdruk vada peale suur rõhk , sest tema olema peaasi , et käsi käima . Juss kippuma ise mõnikord otse katkestama , sest tema tahtma tüdruk näitama , mis mees tema õige olema . aga tüdruk tema käsi külge ei pistma , see ei lubama . lõõpima ja lobama muidu poiss ja õrritama tema . jõgi ääres heinamaa pidama see õrritamine väga kurvalt lõppema . seal tulema ujumine jutt ja Juss hakkama oma ujumisoskus kiitlema . " üle jõgi sina ikkagi ei julgema ujuma ," ütlema tema Mari . " julgema ," vastama poiss . " siit kõige laiem koht üle haud " näitama tüdruk jõgi poole . " siit üle haud ," kinnitama Juss . " ei uskuma , mitte ei uskuma ," vaidlema tüdruk vastu . " kui tahtma , näitama sina keskhommik ," ütlema Juss . " Ää parem näitama , tegema ise mina ja teine naer ," arvama tüdruk . " ega see olema ," kinnitama poiss . " ujuma üle mis laksuma ," suurustama tema . " aga kuda sina tagasi saama " naerma Mari . " kui tahtma , ujuma tagasi ka ," ütlema Juss . " kui mina tahtma ," võtma tüdruk sõna kinni . " aga sina ise ei tahtma ? kartma ? jänes püks " " küll nägema , et ei olema ," kaitsma end Juss . ja niipea kui keskhommik käsi jõudma , minema Juss jõgi oma kangus näitama , kuna aga Mari natuke maa taha jääma pealt vaatama . asi huvitama ka peremees , sest jõgi olema siit paik lai ja kallas ääres keerlema vesi õige tugevasti , vulistama hooti põhi külm vesi üles . üle jõgi ujuma Juss kerge vaev , aga ometi kostma hääl hingeldamine , kui tema teine poolt kallas tüdruk hüüdma : " noh . kas nüüd uskuma , et üle ujuma " " aga tagasi " küsima tüdruk vastu . " varsti , ootama natuke !" hüüdrs Juss . " ootama ," osatama Mari . " kaua mina siin ootama ? võib-olla tahtma ehk homme tagasi ujuma . minema parem sööma ." Juss kargama sumatama vesi . tema sihtima otsetee kõige laiem koht üle lage vesi . ei puuduma palju , siis olema tema kallas jõudma . aga enne sündima miski imelik : Juss jääma esiteks nagu peatuma , sibelema üks koht , ja siis pistma surmahirm karjuma . Mari kahmama reha , et see puu poiss pihk ulatama , aga reha ei ulatuma , kuigi tüdruk minema ristluu vesi . nüüd laskma tema silm ringi käima , et leidma miski , mis olema pikem . aga kui tema miski ei leidma , pistma tema omakorda karjuma , sest Juss kippuma juba vajuma . " peremees , peremees , Juss uppuma ! appi , appi !" kisendama Mari kõik jõud . aga peremees olema isegi poiss ja tüdruk silm pidama , kartma , et ega see ärplemine ikka hea lõppema . silmapilk olema tema särk ja püks selg maas ja juba sumama tema sulane poole , kes tema jalgupidi kallas vedama . kui see meelemärkus tulema , vanduma ja sülitama tema : " kramp , kurat ! ei saand änam liigutama , kuda sina siis nõnda veel uju ." " seni jändama , kuni suu vesi täis ," ütlema peremees . " jah , ega palju ei puudund ," olema ka Juss nõus . " olema mees , peremees , et abi tulema ." " mis sina raibe nüüd muidu ," naljatama Andres , " aga teenima juba teine aasta ja jää ehk kolmas . ehk kust praegu uus heinaline võtma , ega mina Mari kahekesi töö vastu saama ." jah , see pagan Mari ! tema olema Juss meel tulnud , ehk küll tema pärast tema jõgi minema . Juss vaatama ümber : Mari seisma natuke maa peal . ja äkki panema poiss tähele , nagu olema tüdruk sootuks laps silm , hirmuma laps silm , ja see vahtima tema ainiti Juss . nüüd Mari ei naerma , vaid seisma üsna tõsiselt . " mõtlema juba , et olema läind ," ütlema tüdruk poiss , kui tema kõrv küün poole sammuma . " ei see poiss nii kergesti minema ," suurustama Juss , nagu olema tema oma jõud jõgi välja pääsema . " ehk mis siis , olema läind ja ots , kes sest miski ," lisama tema natuke aeg pärast juurde . " sina kuulma , mis peremees ütlema : kes siis olema aidand hein tegema ," vastama Mari ja jätkama siis pehmem hääl : " ja kes siis veel mina eest olema suur võtt ." see olema Juss meelest hästi öeldud , imehästi . Mari olema nüüd kuldne tüdruk . kui tema tahtma , katsuma Juss veelgi kord üle jõgi ujuma . võtma hulk aeg , enne kui Mari Juss endiselt lõõpima hakkama . päris endine tema ei muutuma , sest tema vahel olema ju miski sündima : tema vahel olema surm seisma . see ei saama tüdruk unustama . Surm olema poiss Mari silm nagu mehisem tegema . peremees ja perenaine küll see aru ei saama , aga Mari saama , sest tema mõistma Juss paremini kui peremees ja perenaine . peremees mõistma ainult ühte : Juss saama kord-korralt ikka parem töömees . aga see olema loomulik ja arusaadav , sest Juss minema ju vanem , arukam . igapäevane kohatöö edenema sedavõrd jõudsasti , et mees vihmane ilm võimalus leidma isegi kraav kaevama . tegema see heinamaa , tegema ka kodu välja all . vikat käima tänavu rohkem maa üle kui minev aasta . niitma isegi see paigu , kuhu olema saunamees vikat ulatuma . pant vikat hark peale ja keerutama mätas vahel soopihl ja muu rohupuru kokku . " ei kõlbama tema loom toit , siis alla panema olema ikkagi ," arvama peremees . " see aitama ," olema ka Juss nõus ja nõnda peksma nagu uss põõsas vahel edasi . " kui mihklipäev nõnda uhama , siis olema kogu Vargamägi soo vikat üle käima ," arvama Mari . aga varsti olema enam aeg vikat vihistamine , vaid pidama hakkama sirp välgutama . see ei saama Juss kuidagi Mari vastu , kes tema ometi ei tahtma alla vanduma . tagajärg olema , et tema lõikama ise nari käsi ja pidama peaaegu kogu rukkilõikus sant mängima . " liig suisa hakkama teine peale ," arvama perenaine Juss kohta , ja et see miski parem ei võima tegema , siis panema perenaine tema kapsas rohima , lehm kartul rohi korjama , supipaja järele valvama , laps kiigutama . see kõik tundma poiss suur alandus tüdruk ees ja kiruma oma käsi põrgu põhi . aga perenaine olema pisut teine arvamus , sest tema ütlema : " olema see naine vast õnnelik , kes Juss kord ise saama ! Juss söötma siga ja suurustama lehm , keetma supp valmis ja panema lapsekiigu käima ." Mari hakkama Juss ikka enam ja enam nali tegema ja tema huvitama . tema kalduma arvama , et ega Juss nii vilets ja õnnetu olema , kui tema oma välimus näima . Jaagupipäev paiku teatama sauna-Madis , et tema jõudev kraaviots juba jõgi . Andres olema see suur sündmus . tema andma Madis käsk kraav paras paik tamm sisse jätma ja siis teine poolt tamm kraav kuni jõgi valmis kaevama . nõnda ei pääsema esimene vesi enne jooksma , kui kõrvaldama ettejäetud tamm . esimene vesi jooks tahtma aga Andres oma silm nägema . Sauna-Madis tegema , nagu Andres olema soovima . asi teatama tema ka Org Pearu . leppima kokku , millal tema kolmekesi minema esimene vesi päästma . aga kui see aeg käsi jõudma , ei olnud Pearu kodu , ja kui Andres ning Madis kraav minema , leidma tema , et tamm olema juba läbi lõigatud ja esimene kraavivesi jõgi lastud . nõnda seisma Andres ja Madis pikk nägu olnud tamm kohal ja vaatama , kuidas vesi ainult pisut - kraav põhi - nirisema . " va Pearu krutski ," ütlema Madis piip vedima ja kraav sülitama . " ei teadma " lausuma Andres . " aga kes siis muu ," ütlema Madis . " ainult tema olema sihuke temp ." " mis tema siis sest nüüd õige saama " küsima Andres . " mis tema , saama ," kordama Madis . " saama mina pikk nina , ja see tema tahtma . tema kraav , tema maa sees ja tema päästma vesi , mil hea arvama , või panema kinni , kui süda , kutsuma ." nõnda olema sauna-Madis arusaamine ja arvamine . aga Andres oma minema see pisut lahku . küll arvama ka tema , et kraav olema Pearu oma , sest tema seisma ju tema krunt , aga peale see arvama tema veel , et tema , Andres , olema pidama õigus olema esimene vesi jooksmine nägema , sest tema olema ju kraav eest pool hind maksma ja vesi olema kraav kahtlemata rohkem tulnud tema kui Pearu maa seest . Andres panema Madis lepik alla kohe uus kraav kaevama . piirikraav algama see ja minema ots Aaseme krunt poole , et tema sealtpoolt tükkiv vesi ära korjama . see olema juba ainuüksi Andres kraav ja see kraav vesi võima tema tegema , nagu süda kutsuma . ka mätas talitama tema oma tahtmine järgi : laskma tema kaks poole kallas laduma , mis olema Madis soodsam . Pearu näima mingisugune aru pidama , mis paistma tema kõnnak , seisang , köhatamine ja sülitamine . üks suur mure olema tema see aiatükk , mis tema kevad oma rukis äärest olema maha lõhkuma . nüüd olema tema rukis asemel rukkikõrs ja teine pool piir rukkiora . sellepärast olema Pearu ise piiriaed palju enam vaja kui Andres . hea olema lammas rukkikõrs laskma , aga ei saama , aed olema auk sees . Pearu pidama kaua aru , et kas minema aiaauk uuesti kinni tegema või ei . päevpäev lükkama tema see häbi oma kael . aga siis leidma tema üks ilus päev , et aiaauk olema juba kinni . kes tegema ? tema ise ja tema inimene mitte . tähendama - naaber pidama siis tegema . mispärast ? Pearu minema uus aed vaatama ja nüüd nägema tema , et Eespere oras olema aiaauk kohalt loomajälg täis tipitud . alles nüüd mõistma Pearu asi : tema loom olema läbi aiaauk naaber oras käima , ja et oma oras teine loom eest kaitsma , tegema Andres tema lõhkuma aed asemele uus , ilma et naaber asi enne sõna rääkima - tema see vääriline pidama . see tõsiasi puudutama Pearu väga tunduvalt . endine naaber olema teine lugu , tema saama rääkima , vaidlema , ärplema , aga praegune tegema nägu , nagu Pearu olema olema . varsti pärast see juhtuma nõnda , et kui Eespere Juss üks hommik vara koppel minema hobune tooma , siis leidma tema tema naaber viljaaun kallalt . " kust tema siis sinna saama " küsima Andres . " mina ei teadma ," vastama Juss . " värav sina vaatama ei käind " ei , Juss olema koplivärav saama , vaid olema hobune otsetee kodu tulnud . Andres minema ise asi uurima . tema käima kopliaed läbi , see olema terve . aga värav olema irvakil ja sealt vahelt olema hobune välja pugema , see näitama jälg . " kuulma , Juss ," ütlema Andres sulane , " sina viima õhtu hobune koppel ja jätma vist värav võru lahti ." " ei , mina panema värav võru ," vastama poiss . " teadma sina see kindlasti " päris peremees . Juss teadma see päris kindlasti . " ega siis vana mära ometi niisuke amet olema , et tema värav võru lahti võtma ," arutama peremees nagu endamisi . nõnda see see korraks jääma . aga mõni päev pärast korduma asi uuesti ja hullemini . üks hommik , kui Andres pime välja minema , öhötama noor mära tema õuevärav tagant vastu . tähendama jällegi olema hobune koppel välja pääsema , mööda põld ümber kolama ja viimaks kodu tulnud . jälg ajama leidma nüüd , et kuskil nõrgem paik olema paar aialatt katki aetud ja sealt olema hobune põld tulnud . " mis sina hull tahtma tegema , kui aed hakkama ajama ," siunama Andres . " noor mära põlema ilmaski see amet olnd ," püüdma perenaine oma kaasavara kaitsma . " tema ema ei ajand aed , põlnd teine see tõug ." " ehk siis vana ," kahtlema Andres . " aga miks tema siis mullu ei ajand , kui aed olema viletsam ? kust tema tänavu see mood olema saand " olema parata , hobune pidama ikkagi koppel viima . Andres käima ise veel kord kogu aed läbi , ja kus leidma madalam või nõrgem koht , sinna raiuma mõni okslik kuusk peale . see näima aitama , sest nädal kaks seisma hobune aed taga . aga siis tooma üks hommik vara Org Mägi käsk , peremees tulema hobune järele , tema olnud kapsas . Andres ise ei läinud , saatma Juss . aga see ei andma hobune käsi , peremees minema ise . Andres saatma poiss uuesti Org ja andma tema kümme rubla kaasa , ütlema : " maks , mis nõudma , ja too hobune ära ." see kord tulema Juss tagasi tühi käsi . Pearu hobune poiss kätte ei andma . Andres vihastama . " mis temp see siis nüüd olema ," ütlema tema . aga mõtlema , mis mõtlema , viimaks võtma tema ometi sulane päitsed ja minema ise hobune järele . " mis vigur sina mängima , et hobune käsi ei andma " küsima Andres Pearu . " näh , tahtma sina ise näitama , mis kahju tema teind , et kui mina loom vahel juhtuma , siis teadma ," vastama Pearu . " kui tema kahju olema teind , eks siis tee raha õigus ," ütlema Andres . " mina andma poiss ju kümme rubla kaasa , kas sest ei piisand " " sina raha mina ei tahtma , see pahn mina oma küll ," sähvama Pearu . " mis sina siis tahtma ? hobune pant või " küsima Andres . " ei tahtma ," vastama Pearu . " tahtma sina ainult näitama , mis sina hobune kahju teind ." " see ei tahtma mina nägema , ennem tasuma kahju , nagu kord ja kohus ." " tulema ja vuata , mis tema kapsas teind , viljaaun mina ei reagigi ," kutsuma Pearu . " ei tulema ," vastama Andres järsult . " sina loom käima mina oras tallama , ajama mina tema kinni või kutsuma sina vaatama ? tegema ainult aeg ette , kust sina kevad kius maha lõhkuma . tegema sina loom aeg ette , mina oma põlema see aed tarvis ." " ja nüüd tahtma , et ka mina pidama sina hooste aeg ette tegema " küsima Org . " mina ei tahtma sina miski , ainult andma hobune käsi ," ütlema Andres . " enne minema vuatame kahju üle ," arvama Pearu . " enne hobune käsi ," nõudma Andres . " siis hobune ei sua ," ütlema Pearu kindlalt . " kes see mina keelama " küsima Andres . " kes julgema keelama " " mina !" karjuma Pearu vastu . " mina , Pearu Murakas !" " sina , sitavares !" osatama Andres . " kus mina õige hobusekeelaja väljas ! tahtma nägema , kes julgema takistama , kui mina oma hobune tahtma kodu viima ." " kuulma , nuabrimees ," ütlema Pearu nüüd ähvardavalt , " see asi minema protsess alla ." aga Andres ei pannud see miks ja hakkama karjaaed poole minema , kust hobune paistma . " kaebama võima keiser , aga hobune viima ära ," ütlema tema . nüüd pistma Pearu suur hääl lõugama , sest muu ei julgema tema üleaedne vastu ette võtma . karjumine peale jooksma kogu majarahvas kokku . " mina ajama sulane sina kallale ," ähvardama Pearu Andres . " tulema aga seia , küll mina tema näitama , kudas Luukas õlu tegema ," vastama Andres . ise panema tema hobune karjaaed päitsed pea ja tooma tema sealt välja , et kodu minema . " kus Krants olema !" hüüdma Pearu . " Krants ! võtma tema ! kiskuma ! kiskuma lõhki !" " hoidma , et tema änam mina uks alla kükitama ei tulema , muidu lööma tema maha !" hüüdma Andres Pearu vastu . " aga kui sina karvanäss veel mina aken alla tulema , siis laskma tema surnud !" karjuma Pearu . " rabapüss vist " pilkama Andres . " küllap leiduma mõni muu krihvel ," vastama Pearu . nõnda lõppema esimene riid Vargamägi . Andres minema hobune Org õuevärav takistama välja ja panema see hoolikalt ise järel kinni , nagu näitama tahtma , et tema see aeg küll . " hea päev , teisepere rahvas !" hüüdma tema enne minek pilkavalt . " minema , kus kurat !" andma Pearu tema tervitus kaasa . kui Andres kodu asi jutustama , ütlema Krõõt : " eks sina siis võind tema kapsas vaatama minema , olema ehk siis riid saand ." " ei tulema riid täna , siis tulema tema homme , ega ilma see ikka saama ," vaidlema Andres vastu . " parem olema siis juba täna . ja või see see jääma ." " mis sina hull jutt aeg ," sõitlema tema Krõõt . " mis siis veel tulema " " küllap näima ," rääkima Andres . " aga mina arvama , et see hobune olema Pearu oma töö : tema ise laskma tema koppel välja ." " mis sina nüüd ikka see ," kohmama Krõõt peaaegu hirmunult , eriti sellepärast , et Mari olema esiteks seesama arvama . " mis tema tema siis ? ... " " pidama passima minema , saama teine , sinder , ehk käsi , andma kurat hea kasukas , nii et teadma ," arutama Andres . " mis sina nüüd ikka kohe nõnda , teine pärast kuulma ," manitsema Krõõt . " kuulma või tema ise ," vastama Andres . " mina nali ei mõistma ." ometi pöörduma kõik nagu nali . Andres ei läinud hobune koppel kord varitsema ja hobune ei pääsema enam kord omapead põld kahju tegema , ei iseenese ega ka naaber , nagu olema tema oma halb temp niisama ruttu ja äkki unustama , nagu tema õppima . peremees hoiduma kokku puutuma ja sellepärast olema enam kord sõnavahetus . aga mõni nädal enne jõuluu , kui juba paks lumi maas ja kogu Vargamägi nagu surema olema , ilmuma Org peremees üks õhtu Eespere . miks tema just tulema , või tulema tema ainult purjus pea tõttu , see ei osanud üks algus arvama . igatahes tegema tema lepitus kõik ja andma oma pudel rüüpama , naine punane , mees valge . leppima teine Juss ja karjapoiss , kes tema andma kahekopikane prantssai . tahtma leppima ka pererahvas väike tütreke , aga see magama . kui tema aga koer lepitus pakkuma , siis pugema see säng alla ja urisema sealt vastu . " nii see olema ," lausuma Pearu nukralt , " pererahvas ise leppima , aga koer ei leppima ." lärmama teine maa ja taevas kokku ja istuma viimaks perenaine juurde , kes vokk sõtkuma . " Vuatan ja vuatan ," rääkima Pearu , " ratas käima , nii et pulk ei nägema . ja ikka üks jalg , üks jalg ... mina eit sõtkuma kaks jalg , vokk tegema ikka sorr , sorr , sorr , sina vokk aga aina vurr , vurr , vurr . Veart vokk ! ja näpp muudkui siblima ja sikutama ... kui mõtlema vahel , kuda sina siis tulema , laps süli , tulema ja seisma , seisma ja küsima , et kuulma , sina Org vanamees , miks sina , sinder , see aeg siit maha olema lõhkund , siis , kallis üleaeg eit , siis mina änam ei lõhkundki , käsi kohe änam ei hakand aed kinni , nii et saama tõsi vana Saalomon sõna : kes vana aed lõhkuma , see hakkama uss käsi kinni . teivas ja roigas jätma sinnapaika ja seal olema tema tänapäev . võima sinna mädanema , mina see änam ei puutuma , teine ei tohtima puutuma . vanamoor küll ütlema mina , et eks korjama puu maa ära , aga mina vastu : see põlema sina asi , mina ise pidama teisepere eit rehnutt aeg pärast ja kõik . Vanarnoor minema siis ise rukkilõikus ajal näppupidi kallale . aga mina põrkama tema peale , et kes olema Tagapere Org peremees , mina või tema . kui mina ütlema , et las olema , siis pidama olema . aga mina olema kange eit , tema oma jonn ei jätma . tema kandma mina salaja , ikka teivas teivas järele , roigas roigas järele kodu , kirves katki ja pada alla . üks ilus päev minema vuatama - puu ei olema . kus olema ? keegi ei teadma , keegi põlema näind . Vuata , kallis üleaeg pere-eit , nõnda tegema mina , kui kuulma sina jaa ja nägema siga , kes jooksma sina saba . olema ajaauk uuesti kinni teind , aga olema sina ees häbi . tõsijutt , häbenema ... " Pearu peatuma pisut , aga kui Krõõt miski ei lausuma , algama tema uuesti : " vurr , vurr , vurr ! vurr , vurr , vurr ! vurr , vurr , vurr ! kui sina põlema siis tulnd ega siga kutsund , mina olema kõik aeg maha lõhkund , puu olema ära vedand . aga nüüd ei lõhkund . kui tahtma , tegema ajaauk uuesti kinni , tegema kinni ja siis olema seal kohal kaks aed , mina aed ja sina vanamees aed , las tema seisma seal kõrv kaks põld vahel piir peal . kange vanamees olema sina , pagan kange ! sitke mees ! üle kõrvenurk ! kaevama tema kahasse kruav , las vesi jooksma kahasse . tahtma kahekesi minema esimene vesi laskma , aga mina poisisinder torgand tamm eest ära , niisuke sinder poiss olema mina . tahtma teine püks tuline tegema , aga jätma niisama - vesi olema niikuinii jooksma suand . Vesi jooksma ikka , kui tamm ees ei olema , aga teisepere siga jooksma , kui kuulma perenaine hele jaalt ... " " üleaia peremees ," ütlema Krõõt , " hakkama nüüd õige kodu minema , eit ehk ootama ." " kaks sõna veel ," manguma Pearu . ja jälle hakkama tema jutustama , rääkima kõik , mis paar suvi vältel Vargamägi olema sündima . talv ei tuletama tema sugugi meel , sest nagu kogu Vargamägi , samuti elama ka Pearu tõsiselt ainult suvi . ajaarvamine käima see järgi . aga eksima joobnu jutt kuhu tema eksima , ikka pöörduma tema naaber perenaine " hele jaale " juurde tagasi , nagu olema see mõni nõiatuluke Vargamägi soo pilkane pimedus . Andres , kes aken all kruupink miski hööveldama , ei pannud naaber jutt kuuldav . kui see viimaks sinnamaale saama , et minek hakkama tegema , kinnitama tema Andres : " Veart eit olema sina ! väga veart !" perenaine poole pöörduma kinnitama tema : " aga kange vanamees olema sina , hästi kange ! alla ’ i andma ! mitte ’ i andma ! kas või tükk külg , aga ei andma !" see sõna kobima Org Pearu uks välja . " ei teadma , mis see pea tulema , et nii väga leppima kippuma ," ütlema Andres , kui üleaedne uks väljas olema . " hea süda ehk ," arvama Krõõt . " ennem purjus pea ," vaidlema Andres vastu . " ega tema olndki nii purjus ühtigi , tegema ainult nõnda ," ütlema . Mari . " siis tema pidama miski ees olema ," arvama nüüd Andres . ja olema . sest järgmine pühapäev sõitma Pearu oma eit nii vara kirik , et Eespere Krõõt oma Andres ütlema : " teisepere oma minema vist laud ." " see tema siis siin ehk leppima käima ," arvama Andres . " ega hull teadma ," imestama Krõõt . XII " mis aasta edasi , see hullem Vargamägi ," ütlema Krõõt millalgi Andres , kui kartuseräästas hakkama juba purikas tekkima . " kuidas nii , hullem " küsima Andres . " miks siis mitte ," vastama Krõõt . " Esteks olema laps , siis tulema üks ja nüüd olema see alles rind otsas , aga teine juba süda all . ja töö ? töö tulema aina juurde , lastevaev hoolimata ." kui Andres pärast naine sõna üle järele mõtlema , siis ei saama tema muidu , kui pidama tema õigus andma : mitte ainult Krõõt , vaid ka tema , Andres , minema aina hullem . kõige muu harilik töö kõrval olema tänavu talv ehitusmaterjal vedu , sest maaksku mis maksma , aga tulev kevad pidama uus kamber üles lööma . Aasta olema saak poolest küll kuigi kuldne , aga minema teadma parem ootama . Andres mõtlema tuttav laenama . Aaseme ja Hundipalu olema raha lubama , Ämmasoo Villem pakkuma katuseõlg . palgivedu lubama kõik ümberkaudne peremees oma hobune saatma , aga välimaa poole ei ulatuma see lubadus kaugemale kui Aiuni ja kõrb poole kaugemale kui Rava . Kassiaru Jaska , kes istuma juba nii-öelda kõva maa ots , ei siduma ise soonurk rohkem , kui et jooma üks Org Pearu kõrts saksakamber . Sooväli mees olema ainult Kingu Priidu Vargamägi Andres lähemalt tutvuma . nõnda jääma Vihukse ja Lõpp palgivedu kõrvale , kuigi tema ehk hea meel see olema osa võtma , Kukessaar , mis seisma tagapool Rava , ei sõbrustama Vargamägi , sest see olema tema juba liiga kaugel ja liiga pehme soo taga . oma üleaedne ei lausuma Andres palgivedu sõna . aga Pearu tulema ise . tulema üks sulane ja panema mets koorem peale , nagu olema tema kutsuma . ainult nii palju tegema tema , et küsima mets Andres : " kas mina regi jätkuma ka või tulema nappus käsi " " küllap saama ka sina kodar ," vastama Andres . aga hiljem , kui kaugemalt mees enam nägema olema , ilmuma Tagapere hobune ikka veel . nagu öeldud : niipea kui Eespere mees asuma metsatee , ilmuma Org sulane hobune või kaks tema kannule . " kuhu sina sõitma " küsima Juss tema mõnikord vali hääl . " peremees saatma vaatama , kuhu sina sõitma ," vastama teisepere mees . " mina sõitma veski ," luiskama Juss . " mina ka ." " aga kus kott " " sealsamas , kus sina ." sulane jutt eelsõitev regi kuulama tahtma Mägi peremees üleaedne sulane peaaegu ütlema , tema minema tagasi , sest tema abi olema tarvis , aga sõna jääma tema kurk kinni ja nõnda sõitma tema ööpimedus mets poole , kuhu mõni tund tee olema . ainult regi karjuma pakane lumi ja hobune ninasõõre purskama nagu valge suits . Andres meelest olema Pearu imelik mees , niisugune olema tema enne nägema . kiuslema ja jonnima , aga siis tegema jälle , nagu olema miski iseäralik tema vahel sündima . ka Krõõt leidma , et teisepere peremees olema imelik mees , aga see tõttu ei meeldima Andres enam põrmugi , et Org Pearu olema niisugune imelik mees . siiski , olema viga , küllap tema tema oma arve õiendama , elu olema ju Vargamägi alles ees . Andres hakkama alles uus kamber ehitama , aga tema tahtma ka teine hoone uus tegema . tema tahtma kõik muu Vargamägi uuendama . uus hoone ehitamine ei saama tema kuidagi põld unustama , vaid muretsema väsimata ka see eest . tema olema tundmus , et Vargamägi tulema tegema tema tema leping elu ja surm peale . leping olema tema ise peale võtma suur kohustus ja tema tahtma tema täitma , maksma mis maksma . Andres teadma , et põld olema kindel kui kalju , tema ei taganema oma leping küünemust väärt . tema ei petma kunagi , sellepärast ei tohtima ka Andres petma , vaid pidama olema ja jääma õiglane , nagu aeg tema asi jumal ise . Andres olema mõnikord tume aimdus , nagu olema Vargamägi jumal mingisugune salajane ühendus , nagu olema see kaks kuidagi üks ja seesama . Vargamägi põld ramm muretsema ei tegema tema miski muu , kui kandma anne jumal , kes elama siinsamas ja õnnistama Andres töö ning tegemine . nõnda tundma Vargamägi Eespere noor peremees , kui tema tahtma laut loom kõik kuiv mätas ja kuiv kraavimuld alla vedama . sama tundmus ajama tema ka kõrvaline töö peale vaatamata ikkagi kivi korjama ja kaaluma , et tema põld aed äärde koristama või keset põld vare laduma - ausammas Vargamägi jumal . ja see jumal õnnistama Andres kätetöö , see võima selgesti nägema . olgugi et tänavu olema kamber ehitamine nii palju tegu , ometi sündima laut ennenägemata ime : sõnnik kasvama seal niisugune kiirus , et kevad olema loom enam ruum , selg nühkima vastu aampalk . ja ometi olema kari ainult paar pea võrra kasvama . kui Krõõt talv millalgi arvama , et Vargamägi minema kord-korralt ikka hullem , siis olema kolmas kevad küll kõige hullem . ei olnud keegi enam ainus vaba silmapilk . Juss , kes juba esimene aasta olema hädaldama , et peremees tema töö tapma , mõistma vast tänavu õieti , mis olema tapmine künnivagu . peaaegu kogu põllutöö tegema tema üksinda , vahetama väsima hobune , ilma et ise kunagi olema teadma , mis olema söögitund . aga tänavu Juss ei hädaldama , sest kolmas aasta olema tema Vargamägi jääma Mari pärast . Juss jalg minema hommik õhtu sahk ja äke järel ladu kange nagu vana hunt , aga meel olema ometi rõõmus . Andres ise olema parem päev kui sulane , ka tema ei teadma kogu kevad , mis olema puhkus pärast söök . seni kui kambriraiuja söögitund pidama , vehkima peremees ise väli külvama , et pärast see uuesti üks mees kirves käsi võtma ja sein asuma , sest tema ise tahtma olema meister ja kõik . kibe külviaeg võtma tema isegi pühapäev lisa , sest muidu ei tulnud oma välja . ükskord , kui tema jälle peaaegu kogu pühapäevane õhtupoolik olema külimit mööda põld käima , nägema tema järgmine hommik kambrisein , et põld olema seemendama kolm hobune . abi kuluma muidugi mari ära , aga ometi olema Andres pahane , et avitaja olema üleaedne , mitte aga keegi muu . Pearu abi võima aga samuti sündima , nagu olema sündima regi laenamine : tema hakkama see Andres kõrtsilett ääres näägutama . see peale vaatama heitma Andres alla ja laskma teisepere mees oma põld edasi seemendama . Pearu ise ei näidanud oma nägu . ainult nagu juhuslikult mööda minema peatuma tema silmapilk toaraiuja juures , andma jõud , panema käsi selg kokku , pidama pisut " rehnutt " ja minema jällegi oma tee . " nägema hull , teisepere mees ka plats tulnd ," imestama perenaine keskhommik , nagu märkama tema abiline alles nüüd esimene kord . " kes see välja ajand " " peremees saatma ," vastama sulane . " eks mina kuluma küll see abi ära ," ütlema perenaine ja tõttama minema , nagu kartma tema , et võima ehk miski liiga ütlema . aga Andres arvama olema öeldu liig . sest olema teine sõna lausuma mees saatma , siis pidama tema ka samuti vastu võtma , mis see jututegemine , nagu mingisugune tänupalve . ometi ei avaldama peremees oma arvamus sõna , perenaine aimama see ainult . Kogu tänavune kevad ja suvi kuluma kamber ehitamine täht all , sest see töö olema ju tänane ega homne , vaid terve eluaeg , nagu peremees arvama . sellekohaselt ehitama eluhoone : palju suurem kui endine ja suur valge aken , nii et kõik arvama , et Vargamägi Eespere saama külm kamber - liiga suur aken pärast . aga peremees jääma oma tahtmine kindel , ainult vundament tegema madal , laduma palk peaaegu maa peale , et tuul ei pääsema alt läbi vuhisema , nagu tema ütlema . olema lahendama veel põrand küsimus : kas tegema tema savi või laud ? mitu arvama , et hea , kui tagakamber laudpõrand saama . aga Andres otsustama tegema üleni laudpõrand . " kas laudpõrand tantsima ka lubama " küsima Mari peremees . " küllap näima ," vastama Andres . " ehk ka , kui ise puhas küürima ." " valge kui lumi ," ütlema Mari . " siis las käima ," olema peremees nõus . " ega see Mari muu olema kui aga tants ja mäng ," ütlema nüüd perenaine . " Või mina siis nüüd iseenese pärast ," vabandama Mari . " Juss ju kibelema ." " ah Juss !" imestama perenaine . " vaatama ime , või tema !" " kuulma , Juss , mina nüüd jääma seia elama , saama ilus valge põrand ," ütlema tüdruk poiss . aga vastus ootama tema asjata , nii et pidama uuesti ütlema : " Juss , sina ei vastama , kas jääma või ei ." poiss ei vastama nüüdki , vaatama ainult nagu etteheitvalt tüdruk otsa , nii et see tema see korraks rahule jätma . aga kauem aeg ei võima Mari Juss ometi omaette nohisema laskma , sest tema väle ja terav keel aina kihelema poiss peale . kord juhtuma nõnda , et Juss ja Mari niitma kahekesi kodumail . teist-kolmas päev uitsetama vihm ja loog olema juba sedavõrd palju maas , et peremees parem arvama kamber kallal nokitsema , kui vihm heinamaa jändama . Juss vehkima oma vikat ees , Mari järel . olema õhtu eeli . niitjas olema juba sealmaal väljas , mis peremees tema ligilähedalt olema ära tähendama . ometi kippuma tüdruk poiss kand , nagu olema keegi kolmas tema takka tuli tegema . " sina tõttama , nagu olema täna viimnepäev ," ütlema Juss . " täna olema viimnepäev laup ," vastama Mari . " et sina ka ükskord ei väsima ," siunama poiss . " tahtma sina väsitama , tahtma sina Vargamägi välja sööma ." " ei minema mina siit enne , kui minema sina ," ütlema poiss tõsiselt . " mis sina mina olema " küsima tüdruk . " aga mis siis sina mina olema , et sina mina tahtma siit välja sööma " " Ää põiklema ühtima kõrvale ," manitsema Mari . " miks ei minema sina siit enne , kui minema mina ? sina vanduma ju mina , et peremees sina töö tapma ." " tapma , mis sina siis arvama . tapma iseenese ja tapma ka mina ." " miks sina siis ära ei minema " " nägema , ei minema ega minema , las tapma , kui tahtma . ei tapma see , siis tapma mõni teine ." " aga mis see siis mina puutuma , et sina enne mina ei minema " " sina tapma samuti kui peremees ," ütlema nüüd Juss nagu süda põhi . " Jussike , Jussike , Vargasoo ussike !" naerma nüüd Mari . " Või mina peremees kahekesi materdama sina vaeseke ! ja jussike-ussike ei saama eest ära , kael lühike , jalg kõverake ." " sina ära naerma mina kael ega jalg ," ütlema Juss nüüd värisev huul , " ega mina ise see põlema teind ." " mis mina siis naerma , kui mitte jalg , sina ise või " küsima Mari . " naerma , kes tahtma , mitte mina ega mina jalg ," ütlema poiss endine tõsidus . vastus hakkama tüdruk naerma laulma : " Jussike , Jussike , Vargasoo ussike ! nipinapp kaelake , Limpalampa jalake !" aga nüüd viskama Juss vikat äkki heinakaar maha , võtma luisk tasku , panema see sinnasamasse , ja ilma et kord tüdruk poole silm olema tõstma , ütlema tema , ise huul tõmmutama imelikult-imelikult : " Anna vikat ja luisk peremees kätte , mina enam ei niitma " " kuhu sina siis minema " küsima Mari kohkunult , ja tema silm ilmuma vaade , mis tema olema jõgi ääres , kui Juss pidama uppuma . olema Juss nüüd see silm jälle nägema , siis tema olema tundma , et Mari olema peaaegu hirmuma laps silm . aga Juss ei nägema , sest tema olema selg Mari poole , kui tema minema . " Juss , kuulma , kuhu sina minema " hüüdma Mari tema järele . aga poiss ei vastama , nagu ei kuulma tema tüdruk sõna . tema minema ainult oma rangjalg ja kenus kael . " Juss !" hüüdma Mari kolmas kord päris hirmuma hääl , sest poiss hakkama juba põõsas vahele kaduma . ja kui tema ikkagi ei vastama , siis ei saama Mari muidu , kui pidama tema järele jooksma , ka oma vikat heinamaa maha jätma . Mari tahtma tingimata nägema , kuhu Juss minema ja mis tema mõtlema tegema . aga Juss ei läinud kuigi kaugele , ainult põndak , kus kasvama mõni laiaoksaline kuusk ja see ümber tihnik . seal jääma tema üks kuusk all känd äärde seisma , võtma püks pealt nööritükk , mis tema kahekordselt ümber keha olema , pusima see kallal miski ja siduma tema siis otsapidi kuuseoks . olema tema see valmis , tegema tema nöör otsa silmus , astuma känd ja tahtma silmus kael pistma . " Juss !" kiljatama Mari , jooksma poiss juurde ja karjuma : " mis sina , hull loom , ometi tegema " " pooma ise üles ," vastama poiss otsustavalt . " Juss , armas Juss !" ütlema tüdruk nüüd ja võtma silmus kinni . tema hääl olema äkki nii palju lapselik hirm ja õrnus , et Juss tema tahtma otsa vaatama . " mis sina sest olema ," ütlema poiss . " olema , Juss ," vastama tüdruk . " aga aitama ei laskma ," urisema Juss . " eks võtma mina siis ää , kui aitama tahtma ," vastama Mari ja pöörama poiss pooleldi selg . " küll võtma , Mari , aga sina ju ainult lõõp mina ," lausuma poiss puhtsüdamlikult . " tulema niitma , Juss , mina enam ei lõõpima ," kinnitama tüdruk . " ei tulema , sina hakkama jälle ," ajama poiss vastu . " tulema nüüd , Juss , mina ütlema sina siis saladus ," manguma Mari . " ütlema kohe ," vastama poiss . " võtma nöör enne kuuseoks ära ," ütlema tüdruk . " ei võtma ise ega laskma sina võtma ," kinnitama poiss . " himu olema elu otsas . surema niikuinii seia Vargamägi , mis varem , see parem . peremees tapma töö , sina ... " " kes mina " küsima Mari kärsitult . " naer ," kaebama poiss . " mina olema sina naer , mina olema kõik naer ." äkki kaduma Juss kõik kangus ja tema hakkama nutma . hoidma pahem käsi poomissilmus kinni , pöörduma küljeti tüdruk poole ja nutma vaikselt ning alistunult . see ei suutma Mari välja kannatama : ka tema meel minema hale . " Juss , ära nutma ," paluma tema , aga rohkem ei saama tema ütlema , sest siis olema tema ka ise nutt käsi . ja nagu olema tema see häbi , pöörduma ka tema kõrvale , ning nõnda seisma tema kahekesi nutma seal kuusk all tihnik , peaaegu selg vastastikku . alles tükk aeg pärast ütlema Juss : " mina olema ammugi himu elu ots , sellepärast mina kevad saati see nöör püks peal kandma ." " võtma mina ää , Juss ," nutma tüdruk , " aga ära sina see hullutükk tegema , et sina ise üles pood ." " sina ei tulema ju mina , sõimama mina poisike ." " nüüd tulema , änam ei sõimama ," lubama Mari . " sina lõõpima jällegi ," kahtlema poiss . " Änam mitte , uskuma , Juss ," kinnitama Mari . " ja teadma mis ? mina ei minema änam Vargamägi ära , jääma seia ." " kus mina siis seia jääma " küsima poiss . " alati Andres sulane ja tüdruk " " ei ," vastama tüdruk . " mina teadma , kuhu mina minema ." " kuhu siis " päris poiss . " saun ! saunakamber ! talv olema ehk külmavõitu , aga kui hästi kütma , küllap siis saama läbi ," seletama Mari . " kes mina sinna laskma " " küllap laskma . see plaan olema mina juba ammugi , olema kammert vaatama käind . rääkima ääri-veeri saunatädi ja olema pisut ka perenaine see jutt teind . mõtlema , et mina olema linn otsas , kui saama mees ja võima Vargamägi saun minema . aga mees põlnd kusagilt võtma . olema küll sina , aga ei teand , mis sina arvama , kas kõlbama või ei kõlbama . nüüd teadma , et kõlbama ." " tõesti ikka , Mari " küsima Juss rõõmsalt . " tõesti , tõesti , Juss ," vastama tüdruk ja vaatama poiss otsa . " küll olema sina , Mari ... " tahtma Juss ütlema , aga jätma ütlema . Tüdruk ootama , aga sõna ei tulnud ega tulnu poiss suu . " mis mina olema " küsima Mari viimaks . vastus võtma Juss tema ainult käsi kinni . kui tema viimaks kuusk alt minema hakkama , pidama tema peaaegu nöör kuuseoks unustama . " Juss , võtma nöör ära ," ütlema Mari , kes asi märkama , " muidu pärast leidma peremees teine siit ." " see nöör kandma mina eluaeg püks peal ," ütlema poiss ja võtma tema kuuseoks . " see olema mina kõige kallim nöör ." " tegema tema silmus ja mina minema sisse ," naerma Mari . " Jüst !" kiitma . Juss . " ise tegema , aga sina minema jalgupidi sisse ." " Või jalgupidi ," osatama tüdruk ja lisama natuke aeg pärast juurde : " kas mina nüüd tohtima laulma : Jussike , Jussike , Vargasoo ussike " " nüüd laulma , kuis süda kutsuma , nüüd tulema sina laul hea süda ," vastama poiss . " ja peremees pidama nüüd alles nägema , kuis töö lendama ." käsikäes minema Marit-Jussi heinakaar tagasi ja peagi kostma Mari hääl : " hoidma kand !" täna niitma tema harilik kauem , nii et kui tema kodu minema , perenaine tema ütlema : " sina ’ p taht täna kodu tulema ." " kõik Juss süü ," vastama Mari . " Jääh ! Juss nüüd ! Mari ise !" ütlema poiss . aga oma asi ei lausuma tema esiotsa must ega valge . see olema vaja tasa ja targu ajama , sest aeg olema ju küll . tema aasta lõppema alles tulev kevad ja seni mõtlema tema ainult Juss ja Mari olema . " kas sina mina nüüd aitama laskma " küsima Juss Mari õhtu . " Jussike , Jussike , Vargasoo ussike ," laulma tüdruk poiss hellalt naeratama . poiss nukker nägu nägema aga ütlema tema : " kui olema hea poiss ... " " Mari !" vastama Juss . nõnda see jutuajamine lõppema . XIII Näht vaev mis nägema , aga sügis olema uus kamber aegsasti valmis , nii et võima sisse kolima . helevalge laudpõrand olema all . külm tulek tahtma õlg ümber panema , vähemalt tagakamber , et ei pääsema liiga tegema pakane ega mingisugune tuisk ja torm , mis vinguma talv Vargamägi . eeskamber olema alles põrand alt ära , kui sündima Krõõt teine laps , - nagu kuri - jällegi tütar . isa ja ema ootama pikisilmi poiss , kes saama kohapärija , peremees , aga ometi tulema tüdruk , kes viima ükskord mees jumal teadma kuhu ja andma tema mõni teadma mis nimi . juhtuma veel nõnda , et olema kodu keegi peale poolteiseaastane magav laps ja perenaine ise , kui hakkama käima sünnitusvalu . ei perenaine ise ega keegi teine olnud ette valmistama , et asi võima nii ruttu arenema . tema arvama , et korduma umbes see , mis olema esimene mahasaamine : valu kestma mõni tund ja see aeg tulema teine kodu . aga kui perenaine tagakamber säng heitma , kus nüüd ilus valge , lahe ja soe olema , siis tulema tema teine laps nii kergesti ja ruttu ilm , et nurganaine aina imestama . nõutult lamama tema esiteks ühes lapsuke , aga siis ajama tema ise üles , et karjuja aitama . nõrkus olema küll suur , kuid mis parata , pidama tegema , mis tegema vaja . kõige raskem olema tuba saama ja sealt tagasi , sest uks olema madal ja ukselävi kõrge . ometi pidama tuba saama , sest seal olema pada soe vesi , mis laps pesemine hädasti olema valama . peaaegu neljakäpukil ronima Krõõt tuba , võtma sealt väike puuvann ja panema see läbi uks varemalt valmis seadma järi . nüüd tõstma tema kapp vann vesi , ronima neljakäpukil üle kõrge ukselävi kamber tagasi , otsima kapp varemalt varuma pesu ning mähe ja hakkama laps pesema . kisa peale ärkama vanem tütar magama , ronima säng välja ja vaatama , kuidas ema talitama . enne laps pesemine katsuma Krõõt järgi ühes veevann uks eemale nihutama , aga tundma , et ei jaksama . nõnda pesema tema laps rehetuba uks kõrval eeskamber , kus olema veel õige põrand all . kui tema viimaks sinnamaale jõudma , et võima uuesti asemele heitma ja laps rind otsa panema , tundma tema , nagu olema tema nüüd alles tõeliselt oma teine laps sünnitama . aga kui tema mõtlema , et ka see teine olema tüdruk ja et mis silm küll Andres tegema , kui tema see teadma saama , siis tulema tema silm vesi täis ja tema nutma kõik süda , nagu olema tema kõige mahajäetum inimene mitte ainult Vargamägi , vaid kogu maailm . imelik viis ei tulnud Krõõt enam kunagi isakodu meel , kui tema raske päev olema , ehk kui tulema , siis ainult tumedalt ja ähmaselt . selge olema siin ilm veel üks paik , ja see olema Vargamägi . siin olema tema käima soo lehm rükkima , siin olema tema töö rühmama , nagu olema see tema eluihk , siin olema tema see kaks laps ilm kandma , nägema raske ja kuri päev . Vargamägi olema mees tema esimene kord kurjustama . praegu torkama see tema nii selgesti pea ja süda . nurganaine näima , nagu mõistma tema alles täna see sündmus õieti . see olema esimene suvi ja siis kandma tema oma esimene laps rind all . tõusma vihmahoog ja tema kahekesi minema rukis sisse tooma . tõttama viimne võimalus , sest vihm ähvardama vihk märg tegema . Andres andma vihk käsi , Krõõt tegema koorem . aga juhtuma nõnda , et tema suur ähm unustama hobune ja vanker taga koormapuu tähele panema , mis olema märk , kas koorem olema otse või viltu . uisapäisa vihk laduma kalduma see sedavõrd teine külg , et pidama peaaegu pool koorem uuesti tegema . see poetama maha hulga rukis ja raiskama aeg . " mis sina isa ja ema sina olema õpetand , kui sina rukkikoorem ei oskama tegema ," ütlema Andres etteheitvalt . " milleks mina see koormapuu sina vanker taha panema või hobune otse ette keerama . nüüd minema kõik lörri , vihm tulema enne kael , kui rukis sisse saama , ja see sina lohakus pärast ." Krõõt ei vastama too korral must ega valge , sest mees olema ju õigus . aga kui vihm aeg andma , nii et tema ikkagi rukis kuivalt sisse saama , siis hakkama tema ise hale meel . peaasi : miks kurjustama mees enne , kui tema ei teadma , mis tegema vihm ? ja miks saama tema kohe nii käre ? eks võima tema ometi mõtlema , et tema , Krõõt , olema tema esimene laps rind all . kodu minema tema aitama ja seal nutma tema kibedasti oma suur valge kirst najal . Andres tulema tema sinna järele , ja leidma tema nutma , seisma natuke aeg vaikima . siis astuma tema ligi , ilma et naine olema puudutama , ja ütlema : " Krõõt , ära nutma . mina mõtlema ju , et vihm tulema kael , kastma rukis märg , ega mina siis muidu ." see olema too kord naine mees lepitama . aga esimene pahandus järgnema teine , ja kui nüüd Krõõt kuskil seisma ja nutma , siis ei tulnud Andres enam tema rääkima . ka ei läinud Krõõt enam aitama ema saama kirst najale pisar valama , nagu esimene kord , kus tema olema valge kirjama kirst nagu emalik õrnus ja troost lootma . peale see kirst olema tema veel vana Maasik ja kaasavara saama mära , aga ka see juurde ei läinud tema oma kurbus , või olema siis , et juhtuma nutt peale tulema just lehm lüpsma . üldse nutma aga Krõõt nüüd , kus juhtuma . nutma heinamaa rehavars või vikatilüsi najal , nutma laps kiigutama või imetama , nutma siga söötma ja kapsas rohima , nutma isegi söögilaud ääres , kus nägema see sulane ja tüdruk . täna esimene kord oma teine laps imetama näima Vargamägi perenaine , et ikka olema tema nutma ainult sellepärast , et tema olema pidama too korral nõnda ema kirst najal seisma . olema olnud see esimene kord , siis olema jääma tulema ka pärastine nutt . täna , jah , täna nutma tema vististi see esimene kord pärast , just tema pärast võtma pisar nii hoog . aga pikkamisi vaibuma nurganaine meel laps imetama , sest kui peremees umbes tund pärast kodu tulema , leidma tema , et söök olema alles laud panema , ja tagakamber astuma nägema tema naine ühes laps rahulikult magav . Andres puudutama naine käsi , ja kui see silm avama ning mees küsiv pilk nägema , ütlema tema nagu andeks paluma : " jällegi tütar ." ise õnnetu kiskuma huul viltu ja pea pöörduma sein poole . " ära sellepärast nutma ," manitsema Andres . " mis sinna parata , pidama leppima ." aga Krõõt ei vastama , tema ei saama pisar võit . " kus saunatädi olema " küsima Andres . " tema ei olema ," vastama nurganaine . " kes sina siis abi olema " " ei olnd keegi , ise pesema laps ." " tee oma liiga ," lausuma mees . " tulema ju kõik nii äkki , mina ei saand kuhugi ," seletama naine . " olema küll raske ." " Või veel !" venitama Andres . " koduloom tahtma abi , siis veel inimene ... " " mina ema olema ka niisuke ," lausuma Krõõt . Mari jooksma kui värten saun poole , leidma tädi kodunt ja tooma see üles . siis otsima tema , mis laud panema , ja kolmekesi asuma tema laud . ei lausuma ainus sõna . peremees olema raske mõte , nii raske mõte olema peremees , et kippuma söömine unustama . istuma vahel tükk aeg , nuga otsas leivapala , mis tema unustama silgusoolvesi kastma ja suu pistma , et jahukördisegane piim peale rüüpama . olema , mis üle pea murdma . Org olema kaks esimene poeg , alles kolmas tütar , miks ei võima tema Krõõt vähemalt teine poeg olema . aga kes teadma , ehk olema ka kolmas tütar . muidugi , kui see olema jumal tahtmine , siis sündima , tema vastu ei vaidlema . sündima kõik ainult tütar , nagu see olema Aaseme , kus olema viis tütar ja ainult üks poeg . aga õige ei olema see mitte , Sest miks pidama just tema Krõõt tütar ilm kandma , kuna Pearu eit olema kõigepealt poeg ? mis olema tema halvem kui Pearu ? eks väetama tema kõik hing oma põld , kas ei laastama tema oma heinamaa ja kuivatama karjamaa ? olema tema varastama või petma , või olema tema keegi vastu kuri mõte hauduma ? aga miks olema siis tema tütar ja üleaedne poeg ? Andres kaduma pool tööhimu , kui tema teadma , et tema järeltulija Vargamägi olema poeg , vaid olema mõni võhivõõras mees koduväi . see ei maksma ometi kivi rükkima , mätas raiuma ega põõsas juurima . ainult iseenese pärast ei maksma nõnda nahk välja pugema . tema käima mõis vanahärra juures viljapuu kuulama kamber otsa asutatav rohuaed tarvis ja härra lubama viljapuu jumalamuidu - peremees rõõm , härra mälestus , nõnda olema tema öelnud . aga see käik sündima Andres poolt ikkagi eeldus , et tema olema poeg ja et koht ühes rohuaed jääma nimelt just poeg . Andres must mõte ei kestma kaua , sest tema olema vähe oluline pind . tema ise ja ka Krõõt , mõlema olema ju alles noor ning tõeliselt algaja , see võima sündima veel hulk laps , poeg ja tütar . nõnda tema talitama , nagu olema tema hulk poeg tagavara tulema . sügis rabelema tema põld kivi , ajama tema maa seest välja ja seadma puutükk , et võimalik olema see esimene lumi käsi saama : regi olema kivi vedamine soodsam kui vanker . viljapuu tooma tema mõis ära ja istutama tema nõnda , nagu aednik olema õpetama . aga et see rohkem saama , kui Andres tooma mõtlema , siis venima ka rohuaed kavatsetu suurem , ulatuma kamber ots hulk maa see taha . aken kõrvale ja aianurk pistma tema sirel , et olema kevad õis . mets tooma pihlakas ja toomingas ning ka tema leidma tema paras paik õuevärav kõrval ja mujal tuba ümbrus . üks panema Andres tähele : kunagi ei olema tehtus küllalt , kunagi ei saama himu täis . üks kavatsus sünnitama teine , üks töö kiskuma ise teine järele . hakkama põld , heinamaa ja karjamaa parandama , siis olema loomulik , et suurendama ka kari , sest muidu olema eelmine töö vähe mõte . aga suurem kari nõudma avaram karjalaut , vana ei kõlbama enam . paremini harima ja väetama põld andma rohkem vili , aga see ei jõudma enam kuivatama vana väike rehetuba , sussitama aina jõulu . tegema sina aga rehetuba suurem , siis ei kõlbama ka reiaalune enam , sest ahe ei mahtuma sinna pahmas põrand . Lõpp aga korjuma tera sedavõrd palju , et see ei mahtuma vana aitama , sest juba tänavu olema kõik salv laad , kõik kirst kaas ja kõik kott pakatamine täis . hakkama kas või ainult see müüma , et ruum saama . nõnda pidama maha kiskuma kõik vana ja ehitama asemele uus ja suurem , alates eluhoone ja lõpetama kõlgus ja aganik . pidama tegema uus Vargamägi , oma Vargamägi . aga kust võtma see jõud , mis katma kulu ? Andres mõistma , et kui tõsiselt mõtlema hakkama , siis ajama Vargamägi nagu hirm peale , sest tema olema nii suur ja vägev ning tema nõudmine olema nagu tõepoolest mõni jumal nõudmine . see ei jõudma üks surelik täitma . sellepärast katsuma tema võimalikult vähe mõtlema ja aina tegema , et olema suur mõtlemine . aga ometi pidama tema sagedasti imestlema , et kust see küll tulema , et tema kippuma töö otse üle pea kasvama , kuna naaber elama ja kõlksima nagu mure linnuke . ajuti veetma tema kas või kõige kibedam tööaeg pool nädal kõrts , aga ometi elama tema oma Tagapere priskesti edasi , nagu tegema ja toimetama seal vaim . tema kätetöö olema nagu teine õnnistus , nagu olema tema teine õnnistus laps . see süttima Andres rind kadedus , peaaegu viha . aga Krõõt ei tundma teisepere rahvas vastu ei kadedus ega viha , tema olema ainult nukker . tema näima , nagu olema üleaed mõni valgem silmapilk , mõni väike pidupäev , aga tema olema nagu püha ainult see , et uus töö ja vaev , uus mure hoog võtma . aga kui Krõõt see kohta millalgi oma suu paotama , vastama Andres : " ega sina ometi tahtma , et ka mina pidama kõrts vedelema minema " " ei noh , kes nüüd see ," vastama Krõõt . " mis siis " küsima Andres . perenaine ei teadma , mis siis , ja nõnda jääma tema vastus võlg ning tema silm muutuma veel nukram . ainuke , kes Eespere kunagi muremõte ei veeretama , olema tüdruk Mari . ikka olema tema rõõmus ja lõbus ning kädistama nagu harakas aiateivas . peremees tooma tema mõnikord naljasõna suu ja perenaine ajama tema naeratama . tütar pärast oskama tema perenaine lohutama . " olema ju alles noor rahvas ," ütlema tema , " jõudma saama tütar ja poeg . mina tädi olema neli esimene tütar , aga nägema , kui siis hakkama poiss tulema , üksik ja kaksik , saama teine viimaks liiga , panema või käsi ette , et änam ei tulema . kuus poeg järjestikku , kõik elu . aga kõik riburada mööda , nii et andma teine ots kõik kroonu . saama mees , olema teisene juba abi , aga nägema , võtma ära , ei jääma sina muu kui aina pisar . tädi tahtma ise pime nutma , nii olema kahju . aga tütar jääma , tema ei võtma keegi , see saama rohkem naer kui nutt ." " vanamees tahtma ju kohapärija , tema tahtma oma abi , tütar ei saama ju kuhugi ," vastama Krõõt . " tema ütlema ikka , et las hakkama oma poeg töö , siis tegema uus Vargamägi ." " mina elama hea meel Vargamägi saun ," ütlema Mari , ja kui perenaine see sõna kõrv mööda laskma , lisama tema juurde : " kui mina võima Vargamägi saun elama ja seal tütar saama , rohkem mina ei tahtma . mina iga jätkuma see ." " kas Mari tõejutt rääkima või " küsima perenaine nüüd . " küll rääkima , perenaine , kui tohtima . olema saun vaatama käind , kammer seisma seal ju üsna jõud ," vastama Mari . " ega sina siis ometi üksi minema " küsitlema perenaine edasi . " ega see küll ," ütlema Mari . " eks ikka Juss ." " Või ikka Juss !" imestama perenaine . " ikka Juss , ei muu kellegiga ," kinnitama tüdruk ja ise ilmuma silm pisar , kui perenaine otsa vaatama . ka Krõõt silm tulema vesi täis ja nõnda vahtima tema vastastikku märg silm , nagu mõistma tema teineteise sõna lausuma . " ja siis tahtma Vargamägi saun minema " küsima perenaine . " olema see mõelnd ja arutand ... ehk saama ka lehmamullikas ja lambatall , Vargamägi ju see va soo kari tallama küllalt . siis olema oma käsi supivalk ja ka sukalõng . tegema sina töö ja tasuma nõnda kartulivagu ja lehm karjamaa eest . lubama vahel ehk pisut lina maha tegema , saama särg ja püksiriie . ja iga kord , kui mina see mõtlema , hakkama mina kohe silm vesi jooksma . Juss olema üksik poeg , tema kroonu ei võtma . noorevõitu tema ju mina olema , aga eks tema kasvama , küllap tema mees saama ." " hea süda olema tema ," ütlema perenaine . " kui ilusti tema laps vahel mängima , laps kohe armastama tema ." Mari silm tõusma uuesti vesi täis : perenaine sõna liigutama tema süda põhi . ja nüüd ei saama tema muidu , kui pidama jutustama , kuidas kõik heinamaa olema tulnud ja mis seal olema sündima . tuletama meel Juss sõna : peremees tapma töö , Mari naer . " eks tema vaeseke vaev olema siin küll näind mina vanamees kõrval ," lausuma Krõõt , " sest see lõhkuma ju töö tegema , nagu tegema tema viimane päev . aga Juss kont olema ju mina tulema nõrk . vaev ja töö tema jalg kõver olema läind , mis muu ." " olema mõelnd , et kui laps ... " tahtma Mari ütlema . " ega siis sellepärast laps kohe ," lohutama perenaine . naine olema oma jutt sedavõrd huvitama , et vokiratas seisma jääma . ja tasakesi küsima Krõõt : " ega sina asi siis veel sedasi olema " " ei , perenaine ," tõrjuma tüdruk küsimus tagasi . " ei see , muidu pugema teine vahel mina juurde . tema olema ju nagu laps vahel ." " hoidma oma nahk , Mari ," kinnitama noor perenaine elutargalt . " küll hoidma , perenaine võima mure olema ," vastama tüdruk . naine magus jutt olema Andres läbi lahtine uks eeskamber tähele pannud ja tema ütlema naljatama Juss , kes tagakamber uks lähemal istuma ja pastel lappima : " Juss , kuulama , mis salajutt see naine seal tagakamber ajama , nägema , vokk lööma teine lorbats ." " Juss ise mina jutt olema ," vastama perenaine Andres . " soo , või aina mina ise Juss ," imestama peremees . " mis see Juss siis õige olema " " Juss hakkama pulm tegema ," ütlema perenaine . " Mari !" hüüdma Juss . " mina põlema miski teind , Jussiike , see ju perenaine ," ütlema tüdruk poiss . " Või pulm ? mina Juss hakkama pulm tegema ," imestama peremees ikka veel . " ja Mari tahtma ka tegema ," kiitma perenaine . " tegema tema siis õige üheskoos võima " küsima peremees . " ikka vist üheskoos näh , nõnda see kuuluksema ," seletama perenaine . " tohoo hull !" hüüdma peremees , nagu imestama tema kord-korralt ikka rohkem , ja lisama siis asjalikult juurde : " lõõpima muidu või olema see taga ka miski " " tõejutt ikka , peremees ," kinnitama nüüd Mari . " mis siis sina see arvama " küsima Andres Juss . aga Juss ei saama kuidagi nõel paks pastlalapp läbi , kiskuma ja kiskuma , ise nägu punane nagu keedetud vähk , kas raske töö või teine jutt pärast , mõni see teadma . olema parata , peremees pidama oma küsimus kordama ja tüdruk pidama poiss sundima , alles siis saama tema vastama : " ega siis Mari tühi ." Andres peatuma pisut saagimine , nagu olema nõnda parem mõtlema , ja ütlema siis : " Marit-Jussi , kui sina tõesti paar minema , siis tegema mina sina pulm , mis pulm olema . aga Juss ise tooma viin , mina tegema õlu , ja küll perenaine leidma , mis laud panema , et olema võtma ." " ega see liig olema , peremees ," ütlema nüüd Juss oma väärtus mõiste , " töö olema siin saand seamood tegema ." " sellepärast mina , ega muidu ," olema ka peremees nõus . " nüüd saun , perenaine , ruttu , ruttu ," paluma Mari . " mis see Mari seal kädistama " küsima Andres , kes tüdruk hääl kuulma . " Mari tahtma , et mina nüüd saun rääkima ," ütlema Krõõt . " mis saun " küsima peremees , kes veel ei taibanud , kuhu sihtima . " eks ikka mina saun , mina saunakamber , mis tühi seisma ," seletama perenaine . " Marit-Jussi tahtma siis Vargamägi jääma ," hüüdma peremees . " siia jääma , siin elama ja siin surema ," vastama Mari . " eks tema olema hea küll , peremees , kui nõnda saama ," ütlema nüüd ka Juss . see hakkama Andres süda kinni : leiduma peale tema ka teine inimene , kes tahtma Vargamägi elama ! ja tõsiselt ütlema tema : " Nali nali , tõsi tõsi , aga mina põlema see vastu miski , kui aga muidu hakkama saama ." " küllap saama , kui aga peremees nõus olema ," arvama Mari . " miks ei saama , ainult kui perenaine ja peremees ... " lausuma ka Juss . " Vargamägi olema inimene tarvis , ei muidu läbi saama ," ütlema Andres . " hea , kui oma käsi tööjõud võtma , kui tarvis tulema . ja tööinimene olema mõlema , see peale olema sina käsi ots lahti ." kui pererahvas õhtu tagakamber magama pugema , olema eeskamber nii palju õnn , et pidama lausa imestama , kuidas küll Vargamägi eeskamber nii palju õnn mahtuma . kamber olema ju küll suur , aga Juss ja Mari õnn olema veel hulga suurem . kahekesi õlgisel asemel üks ning sama vaip all lamama sonima tema oma õnn peaaegu hommik ja uinuma viimaks nõnda raskesti , et perenaine tema hommik üks vaip alt leidma . " Juss , mädand , kuhu sina olema pugend " tõrelema perenaine . " kas Mari juures olema soem ? hoidma , et peremees sina siit ei leidma !" aga peremees ei leidma kunagi Juss Mari vaip alt . XIV Järgmine suvi olema võima Vargamägi Eespere samuti mööduma , nagu olema läinud eelmine , sest Juss jääma endiselt sulane ja Mari tüdruk , see vähemalt kuni talv . siis võib-olla pidama saun pugema , sest kes teadma , kuidas abielurahvas asi võima minema . esiotsa olema noorpaar ei lehm ega lammas , see mõtlema tema ise muretsema alles aasta pärast . sellepärast võima tema endiselt pere elama ja pikkamisi saunakamber ning muu asi elamine kohendama . Vana Madis , kes Juss ja Mari vastu tõepoolest miski olema , arvama siiski parem ettevalmistus tegema hakkama , et võima oma Küüdu Org kari saatma , niipea kui Juss lehm laut ammuma . kaks saunik olema üks peremees juures ikkagi kitsam kui üks saunik , nõnda arvama Madis . see rääkima tema Andres ja see olema põhjus Madis vastu seisma . saun seisma küll Andres maa peal , aga lehm võima Madis ometi saatma , kuhu tema heaks arvama . Eespere või Tagapere kari . kui aga Madis Pearu asi puudutama , siis tundma see see teadma kõdi . " rangjalg oma noorik sööma sina välja ," naerma tema Madis vastu . " mitte just , aga nõnda olema mina seadsam ," vastama Madis . " eks sina tulema pealegi , tulema , millal tahtma ," ütlema Pearu . " mina see va padrik ahjuküte küll ja sooserv jätkuma heinamuaks . igatahes olema mina see rohkem kui Andres ." " see mina ," olema Madis tema nõus . nõnda siis olema Vargamägi asi üsna kord ja kõik võima arenema rahulik tee . aga siis sündima imelik asi : Eespere karjapoiss , Mardi-nimeline , hakkama kaebama , et lepikualune olema solinal vesi täis . perenaine lohutama poiss , kes esimene aasta Vargamägi olema , et endine aasta olnud veel hullem , sest siis olema veel kraav ega miski . aga suur ja arukas poiss vastama : " mis see kraav aitama , kraav vesi täis , tamm ees ." perenaine rääkima asi peremees ja see minema lepik alla vaatama : kraav tõesti täis mis täis , ajama üle . karjamaa solisema hullemini kui enne kraav . piirikraav tamm ees . muld , mis kraav ainult üks poole laduma . ei laskma vesi Org krunt valguma , kuigi vesi olema juba üle kraavikallas . aga Eespere krunt olema tema vaba tee . edasi leidma Andres , et Org lepikualune kraav ots olema pöörama vastu väljamägi . ka see kraav olema mätas tamm üks pool . kraav ja väljamägi vahel asuv uus heinamaa olema laine vesi all . nõnda siis olema selge : kõik vesi , mis valguma ja jooksma Aaseme poolt , jääma kraav ja see tamm taha peatuma . Andres minema üleaedne jutt . aga see olema täna üsna sõnakehv . pealegi olema tema hirmus vähe aeg . " mina välja all loodheinamua , laskma teine vesi peale , panema rohi mühama ," andma tema seletus . " aga , armas inimene , mina karjamaa olema ju ka vesi all ," ütlema Andres . " lehm pidama aina lootsik sõitma ." " kui sina lehm oskama , eks siis las sõitma ," pilkama Org peremees . " kuulma , kallis üleaedne , see põlema ju ometi nali , asi olema väga tõsine ," rääkima Andres . " aga mis see mina puutuma , kui mina tahtma oma heinamua kastma ," vastama Pearu ja pöörama talitama selg Andres poole . " kas siis tõesti pidama mina see kraav eest pool raha maksma , et sina võima mina karjamaa vesi paisutama " küsima Andres . " mina paisutama vesi oma heinamua , mitte sina karjamual ," seletama Pearu . " tulema ometi ise vaatama , mis lepik all sündima ," kutsuma Andres . " kas sina tulema , kui sina hobune mina kapsas ära radjasi " sähvama Pearu . " mis siis see seia puutuma " küsima Andres . " aga mis siis see mina puutuma , et sina karjamua vesi täis olema " küsima Pearu vastu . " sina paisutama see vesi ." " mina paisutama vesi ainult oma heinamual ." " mina nõudma , et sina oma tamm maha võtma ." " sina nõudma " osatama Pearu . " kes olema sina ? olema sina mõni vallatalitaja või kohtumees ? kes võima nõudma , et mina oma kruavis ei tohtima vesi paisutama " " oma kraav ," kordama Andres . " aga see põlema ju ainult sina kraav , mina maksma pool hind . Madis võima tunnistama . " " aga kruav olema mina mua peal , see teadma ilma Madis ." " ah siis see olema sina vaja kraav täiesti oma maa peale saama " küsima Andres . " ega mina loll olema , et mina oma raha eest hakkama teine mua peale kruav kaevama ," vastama Pearu pilkav muie . " ah siis mina olema see loll " küsima Andres uuesti . " see teadma ise paremini kui mina ," sähvama Pearu . " küsima sina veel kord : kas võtma kraav tamm eest või ei " ähvardama Andres . " sina olema see miski pistmine ," vastama Pearu ja tegema asi eemale nihkuma , sest Andres hääl ja tegumood ajama tema nagu hirm peale . " Kruav olema mina ja tamm olema mina , ainult vesi olema sina . ära laskma oma vesi mina kruav , siis põlema mina miski paisutama ." " ei võtma sina ise kraav tamm eest , siis lööma mina tema minema ja laskma vesi jooksma ," ütlema Andres nüüd . " oma karjamaa ei lubama mina leotama . Või kaevama mina peale , kui tahtma ." ütlema ja minema kähku kodu poole . Pearu kutsuma suviline põld , et see kraav kaasa võtma - abi ja tunnistaja , kui Andres tõepoolest pidama tahtma tamm lõhkuma hakkama . Andres ei astuma kodu tuba sisse , kahmama ainult kirves kaenal alla ja viskama labidas selg . nõnda tormama tema mööda väljamägi alla , tossav piip suu . see nägema olema ka Pearu enam aeg . joostes pistma tema kuri koht poole , suviline kannul . Pearu tahtma enne naaber tamm saama . aga seesama püüdma ka Andres ja nõnda minema mõlema , niipalju kui jalg võtma . mees jõudma mõlema poolt peaaegu üks ning sama aeg piirikraav ja tema jahmatus olema ühesuguselt suur . vahe olema siiski olema : Andres pistma lai suu naerma , nii et piip hambust pori kukkuma , kuna Pearu suur hääl vanduma : " kes kurat see olema teind !" " mitte kurat , kallis naaber , vaid jumal ise : tema ei võind sina verine ülekohus sallima ja laskma veel ise tamm lõhkuma ," vastama Andres naaber vandumine . " küll mina sina ja sina jumal näitama !" ähvardama Pearu . " saadan silmamuna !" Vesi olema nähtavasti mitte väga ammu jooksma pääsema , sest tema olema tagavara veel küll ja vool tugev . Pearu katsuma ühes suviline vesi takistus tegema , aga see ei õnnestuma : vägev vool kiskuma mätas käsi ja viima tema allavett jõgi poole . aga Pearu ei andma järele , taguma kraavipõhi uus tugev vai ja see taha hakkama tema mätas laduma . pikkamisi kerkima uus ja veel tugevam tamm . Pearu kartma , et naaber tulema ehk tema kallale , ja tema süda värisema tamm tegema , sest tema teadma , et vaevalt suutma tema suviline kahekesi Andres vastu panema . esimene vihahoog olema Andres kahtlemata oma jõud tarvitama , aga nüüd , kus tema nii süda olema naerma ja kus kraav vesi juba tühi olema , olema tema rahulikum meeleolu , jätma naaber sinnapaika ja minema kodu . peaasjalikult lohutama tema see , et nüüd olema enam nii rikkalikult vesi peale tulema , ehk olema siis , et hakkama kõvemini sadama . õhtu , kui karja-Mart kodu tulema , küsima peremees tema naerusuu : " noh , kas õhtu olema kraav vähem vesi kui hommik " " ikka olema , aga tegema teine , kuramus , uus tamm ette ," vastama poiss . " aga ootama , ei mina see tema king , küll mina tema eest ära saama ." " kas siis sina " imestama Andres . " kes siis muu , peremees . häda vaatama , kuda loom solistama ." " hoidma sina oma nahk !" ütlema Andres nüüd tõsiselt . " kui tema teadma saama , tulema soo sina kere peale andma . ega mina jõudma sina seal kaitsma ." " ääh !" tegema poiss . " tema saama nüüd mina soo käsi ! tulema katsuma , kumb parem jalg ." peremees käskima poiss oma tegu vaikima , nii et see ei teadma peale see kaks üks hing . tulema vihm ja kraav täituma uuesti vesi . jällegi solisema karjamaa . Pearu olema öö ega päev rahu , aina valvama oma tamm järele , et keegi see ei lõhkuma , ja tegema kraavivall tihedam , et tema vesi läbi ei laskma . aga nagu ikka : unustama hoidja , tabama püüdja . leiduma silmapilk , kus Pearu olema kraav kipp ega kõpp , sest muidu olema Eespere koer juba ammugi haukuma . Mart asuma tamm lõhkuma . pärast asuma mätas kallale . uus tamm olema palju kõvemini ehitama kui vana , ja et poiss muu abinõu olema kui terav teivas ja kümme küüs , siis nõudma kogu talitus tükk aeg . juba saama tema vesi pisut jooksma , kui koer äkki haukuma pistma : tükk maa taga ilmuma kraavikallas Pearu . poiss tamm nägema hakkama tema täis kõri karjuma , nagu olema keegi tema elu kallal . ise tõttama tema kurjategija peletama ja karistama . Mart lõhkuma tamm see suurem hoog , sest tema kartma , et muidu võima Pearu veevool seisma panema . nii mõni hea mätas jõudma tema enne veel lahti kangutama , kui Pearu ligi saama . seega olema veel sedavõrd suur jõud käsi , et tema ei suutma enam keegi takistama . aga Mart julgus olema peaaegu õnnetult lõppema . päästja ilmuma ainult teivas , mis tema Pearu õige aeg jalg viskama , ja koer , kes tema tagant külge kargama . nõnda saama tema viimane silmapilk oma soo ja lidus , mis jalg andma , ikka mätas mätas . ka Pearu katsuma mätas jooks õnn , aga poiss kandev mätas purunema tema jalg all või langema muda küljeli , rabama tema pori . see silmapilk tarvitama koer ise kasu : uuesti kargama tema Pearu külge kinni . poiss seisma sama aeg eemal mätas otsas ja parastama . " mina sina kuramus hing ükskord võtma , ää sina mõtlema !" ähvardama Org peremees koer , kui see tema nina all plõksis . " ja sina , lurjus , seal mätas , sina saama triibuline püks !" " eks andma aga pealegi , kui käsi saama ," vastama poiss . " põlema enne üks vanamees kart , ei kartma ka sina ." " lõug !" kärgatama Pearu . " seal olema lõug ," vastama poiss . äkki tulema Pearu tamm meel , poisijaht olema tema see hoopis unustama . vaheaeg olema vesi oma töö tegema - tamm sedavõrd lõhkuma , et mingi mõte olema katse tegema tema parandamine . pidama ootama , kuni veevool vähenema , et siis uuesti tamm ehitamine ots peale hakkama . Pearu seisma ja kiruma , poiss mätas naerma ja parastama . " külaonu , lubama mina ka oma ilus veejooks vaatama ," ütlema tema lahke hääl . aga külaonu ei vastama . tema võtma ainult maa malakas ja virutama see koer , kes ikka veel vihaselt tema ees haukuma . see pistma hirm poiss poole , nii et vesi ja muda tema üle pea käima . " kas tegema jälle tamm üles " küsima poiss mätas . " ära änam nii kõva tee , hirmus raske olema lõhkuma , nahk suitsema mina veel praegu selg ." " haukuma aga haukuma seal mätas otsas , küll sina oma saun kord saama ," ähvardama Pearu . " kui saama , siis saama , aga tamm lõhkuma ikka ära , tegema nii kõva kui tahes ," ütlema poiss nüüd tõsiselt . " kui veel kord lõhk , uputama sina kruav nagu kassipoeg ." " uputama , kui tahtma , aga tamm lõhkuma ikka ära ," ütlema " poiss . ütlema ja hüppama teine mätas , sealt kolmas ning nõnda edasi , kuni tema kaduma ühes koer Pearu silm . " Kuradi poisiraisk !" siunama Pearu . " kust küll niisuke vemmal välja võetud ." tema hakkama uus tammivai raiuma ja tema teritama , et olema käepärast võtma , niipea kui nõrgenev veevool uus tamm tegemine võimaldama . ei raatsima laskma kõik vesi jõgi voolama , hakkama ennem vai kraavipõhi taguma ja pärast mätas sisse laduma . ei aidanud muidu , kui pidama mätas kinni tallama jaluli kraav minema ja pool reis vesi sumama . särgikäis olema mudane küünarnukk . nägema kuri vaev , mis kõrval Eespere poiss vaev lõhk olema miski . aga Pearu ei hoolima vaev , nagu tegema tema jumal teadma kui tarvilik töö . pool ilus looja päev kuluma Org peremees tamm tegema . aga siis olema tema valmis ja tegija töö hea meel . Aeva lust olema see tamm vaatama , nii kõva olema tema . Pearu olema tahtma peaaegu kuskil põõsas taga itsitama nägema , missugune tirel küll see teisepere poiss tema lõhkumine lööma . ometi olema see tamm iga lühem kui kaks esimene : tema lõhkuma nõnda , et Pearu õieti ei teadma , kes tema lõhkuma . kraav olema parajasti juba vesi täis ja Pearu valvama öö kui päev tamm juures . tema julgema ainult siis siit lahkuma , kui teisepere poiss loom kodu minema , muidu olema tema kunagi kindel . sest poiss , kurivaim , olema niisugune võrukael , et jätma loom jumal teadma kuhu sööma ja lippama ise koer vaatama , kas tamm juures õhk puhas või mitte . olema Pearu kuskil lähedus , siis leidma koer tema oma nina peagi üles ja hakkama haukuma . see olema poiss küll , tema minema rahulikult loom juurde tagasi . olema kord imeilus päikesepaisteline ilm . Eespere poiss tulema loom kell üksteist paiku kodu . kodu võima minema nüüd ka Org peremees . natuke aeg pärast nägema tema , kuidas teisepere poiss , päitsed käsi , ühes koer teine poole välja alla minema , et sealt nähtavasti hobune kodu tooma . ise lööma teine lustlikult vile . Pearu süda olema üsna rahulik . tema viskama ise õu päike paiste pikali ja andma käsk , et tema äratama , niipea kui teisepere poiss hobune kodu minema . aga teisepere poiss ei tulema hobune , nii et Pearu saama tükk aeg magama . alles see aeg , kui kari pidama välja minema , ilmuma poiss päitsed välja alt - ilma hobune . " ei teadma , kuhu see teisepere hobune olema läind , et poiss tema käsi ei suand ," arvama Pearu poiss vaatama . peale lõuna minema tema jällegi kraav . aga seal märkama tema kohe , et tamm pidama maas olema , sest loodheinamaa olema juba kuiv ja kraavipõhi ainult pisut vesi . kohale saabuma nägema tema , et hävitustöö olema põhjalikum kui kunagi enne . " no mis sina tahtma kurat tegema !" vanduma Pearu . " olema see vast õelus ! no millal tema kurivaim jälle siin käima ." kui Pearu parajasti lõhkuma tamm juures seisma ja sajatama , jõudma ka Eespere poiss loom soo . koer pistma kohe ägedalt haukuma . südametäis hakkama Pearu tema kaigas pilduma . " tere , tere , Org peremees !" hüüdma Mart eemalt . " kuidas sina kallis tamm käbar käima " peremees tegema , nagu ei kuulma tema koer kisa kõrval poiss sõna . " sina kraav na kuiv kõik , vaevalt kass jooma , kuhu sina nüüd mina uputama " " sina tõmbama nüüd oks , see pidama meel !" kähvama Pearu . " kui kätte saama ," irvitama poiss . " Suan , ää muretsema ," vastama Pearu ja hakkama poiss poole minema . see andma päkk valu . aga Pearu ei minema tema püüdma , vaid hakkama loom ajama , kes mööda muda roomama . " ega see sina loom olema , mis sina tema tahtma !" hüüdma poiss . " tahtma katsuma , kas suan sina kätte või mitte ," vastama Pearu . " jätma loom rahule !" karjuma poiss . " tulema ise seia , siis jätma , muidu aan ära ." " sina , sitavares , aeg mina loom ära ? küll mina sina näitama , kuidas loom ajama ," karjuma poiss vihaselt . ja tema jooksma karjasild ning korjama sealt ise paras viskekivi tasku . siis tulema tema uuesti Pearu lähemale , kes ikka alles loom ajama , see vemmeldama . " kas jätma loom rahule või ei " küsima poiss . " ahah !" naerma mees . " juba vesi ahi , mis " poiss pihk lendama esimene kivi Pearu poole , kuna tema ise koer hüüdma : " võtma tema , kurat ! võtma !" koer tungima ägedamalt mees kallale ja poiss usaldama lähemale nihkuma , nii et paras olema kivi pilduma . juba kolmas tabama tema Pearu pahem käsi küünarnukk otsa . " As sina sinder !" karjatama mees ja võtma parem käsi valus koht kinni . " paras , paras !" karjuma poiss . " peksa veel teisepere loom !" jällegi sihtima poiss kivi . mõni kord järel tabama tema Pearu paljas jalg . " hästi paras !" kähistama poiss kõik süda ja pistma ise jooks , sest nüüd olema enam nali . Pearu jätma ju loom ja hakkama poiss taga ajama . see kestma tükk aeg , kuid ilma tagajärg , sest poiss olema soo väledam . pealegi jooksma tema nagu kuri mööda mudasem ja pehmem koht . paras silmapilk valima pöörduma tema ümber ja viskama vahetevahel mõni kivi . Vesi tabama tema paar kord märk . viimaks jätma Pearu poisipüüdmine ja hakkama piirikraav poole minema , kuna koer tema vihane haukumine saatma . " pai peremees , kuhu nii ruttu , päev alles pool õhtupoolik !" lõõtsutama Mart mätas . " ja ega kivi veel puudu olema , üks tahtma sina pea viskama , tulema tagasi !" Pearu ei pannud poiss sõna kuuldav , minema ja hüppama üle kraav ning jääma see vall seisma , käsi selg koos . koer plõksis tema teine pool kraav nina all . peremees ei teadma , mis tema see eest olema andma , kui olema võima saun palav kütma vähemalt koer , sest see olema tema paar kord jooksul jalga kinni karanud , kui tema just valmis olema poiss tabama . koer , sinder , oma hammas päästma see õelus , ja tasu lööma Pearu tema ristluu maha . siis võima tema elama , kui tema tahtma , ilma ristluu . Pearu seisma , puhkama ja mõtlema . koer muutuma viimaks nii julgema , et minema kraav vesi jooma , sest juba ammugi lõõtsutama tema , keel ripakil lõug vahelt väljas . olema paras silmapilk : mees virutama tõrvik koer . ei tabama küll hästi , aga tabama siiski , sest koer karjatama . " kas saama , suadana silmamuna !" parastama Pearu . " tulema veel mina kruav vesi lakkuma ." aga juba lendama poiss pihk esimene kivi üle kraav mees poole : poiss tõttama koer eest käsi maksma . " ennäe mina raisk ," kiruma poiss , " või siis , kui koer minema palav jooma ." " kas sina jätma oma loopimine siga !" hüüdma Pearu . " mitte enne , kui sina sealt läind ," vastama poiss . ja jälle lendama kivi . varsti saama peremees hoop pihta , siis teine , sest poiss olema ju lähemale tulnud . Pearu tahtma juba uuesti üle kraav kargama , et poiss vemmeldama minema , aga siis tabama tema üks kivi vastu paljas jalasäär . see olema valus , kuigi kivi ise olema suur asi . hüppamine jääma katki . " kui sina oma loopimine ei jätma , minema kodu , toon püss ja laskma sina maha !" karjuma Pearu . " kallis külaonu , kivi ots , see olema viimane , enam ei saama loopima ," irvitama poiss . Pearu hakkama kodu poole minema . " kuld peremees , tamm alles tegema , mina tulema töö puudu !" hüüdma poiss . Pearu ei vastama , minema ainult . tema olema niipalju vihane kui nukker . Aasta kaupa kestma kavatsus kippuma luhta minema . algus saadik olema tema paik otsima , kus saama Andres sarv kokku panema , aga nüüd pidama tema tema karjapoiss soo hundiratas lööma . tema plaan ei tekkima päris halb süda ja kuri meelest , vaid tema tahtma ainult katsuma , mis mees see uus üleaedne õieti olema . mõistma tema mees mehemoodi asi ajama ja olema tema ka nutt või murdma tema ainult ramm iga poolt läbi ? Pearu mõtlema see umbes samuti nagu hobune võiduajamine , koer kiskumine , härg kaevlemine ja jäär puksimine , üks sõna kumb olema üle ? siin ilm , eriti aga Vargamägi , olema hirmus igav elama , kui olema see jõukatsumine ja ärplemine . igav olema talv ja igav olema sügis , aga eriti igav olema kevad ja suvi , kui Vargamägi valitsema tõsine elu . muidugi , võima ju samuti hommikune õhtu töö rühmama , nagu tegema see üleaiamees Andres , aga Pearu olema see jumala-and . Pearu isa rühmeldama niisama , aga tema kordama alatasa , et rühmeldama ainult see , et laps olema kergem . nõnda siis pidama Pearu kergem olema , kui olema tema isa . Pearu sõitma ennemini laat ümber , prassima seal üks Kassiaru Jaska ja vahetama kas või mustlane hobune , kui et hakkama ise hommikune õhtu töö tapma . tema istuma meeleldi ka kõrts saksatuba , lärmama seal kohtumees , vallatalitaja , mõis aidamees või mõni muu suurem ja tähtsam isik , kes mõtlema suur ja tark mõte . tema tarkus ja mõte tahtma Pearu osa saama , et oskama ka kodu õieti " rehnutt " pidama . üks niisugune " rehnutt " olema ka see piirikraav ühes lepikualune kraav , mis vesi paisutamine hädasti tarvilik . aga Eespere Andres ei saama see õieti aru , sest tema olema aeg mõtlema , tema pidama aina töö murdma . mustlane hobune vahetama olema nutikam , sest kui sina tema üle lööma , siis ei saama tema vihane , vaid katsuma järgmine kord sina ise või mõni muu omakorda üle lööma . aga Andres vihastama , kui Pearu tema olema üle lööma . täismees vastama vingerpuss vingerpuss , aga Andres tulema kohe jõud kallale . ja lõpuks saatma tema Pearu vastu oma karjapoiss . olema see mõni mehetegu ? olema see mõni õige Vargamägi peremees ? nõnda nägema Pearu oma asi , kui tema pikkamisi kodu poole lonkima . tema olema pisut pettuma . uus tamm tegemine olema praegu suurem mõte , sest kuiv ilm tõttu olema vesi vähe . ainult see poisiraisk ja see koerarajakas ; kui see käsi saama ! see soov kõvenema tema laupäev õhtu saun veel enam , sest kui eit tema seal leilitama , vihtuma ja pesema , ütlema tema mees : " mis sinine laik sina keha peal olema " " mina ei teadma õhkagi ," vastama Pearu . " kas siis valus ei olema " küsima eit haige koht katsuma . " ei saama aru ühti ," ütlema Pearu . " Vuata hull !" imestama eit . " sinine ja põlema valus ." " mees mees ihu ," kiitma Pearu . nõnda jääma see Org peremees sinine laik laupäev saun selgitama . XV Kui Org perenaine üleaedne oma vanamees muhk kohta seletus olema küsima , siis olema tema see tingimata saama . Mägi kolmeaastane Liisi olema ehk teadma miski tema kohta rääkima . kuid Org perenaine ei rääkima nüüd enam üleaedne ja see ei rääkima enam Org rahvas . elama teine üks ning sama Vargamägi , aga üksteise keel ei mõistma , või kui mõistma , siis ainult halb sõna , sõimusõna , kõik teine sõna olema unuma . see algama juba kevad , kui Org Pearu olema tarvis lepik all oma loodheinamaa vesi paisutama . karjapoiss Mart olema Eespere kangelane tõusma . tema olema kangelane tõusma kogu Vargamägi , kui olema teadma , kust saama Org Pearu oma keha sinine laik . ei olnud tähtis , kuidas just asi sündima , kindel olema ometi , et miski olema lepik all sündima , sest kraav seisma kuiv . ka karjamaa pidama juba tahe olema , see märkama Krõõt lehm lüpsma . ometi olema tema see , kes karjapoiss tegu algus hukka mõistma . tema olema sootuks vastuvõtmatu , et laps vana inimene nõnda näägutama ja tema kivi pilduma , nagu Mart see ütlema tegema olema . aga kui poiss hakkama seletama , kuidas Pearu lehm tümama taga ajama ja see vemmeldama , siis muutuma Krõõt arvamine . kuidas ? lehm vemmeldama ? olema veel härjavärss või mullikas ! muidugi , kui lugu soo nõnda olema , siis talitama Mart õieti . ja see silmapilk peale hakkama Eespere perenaine oma karjapoiss Matu hüüdma . tema eeskuju tegema see viimaks ka teine , esiteks Mari , siis Juss ja lõpuks peremees isegi . Mart olema surema , elama Vargamägi ainult Matu . hiljem , kui Mart tulema Mägi sulane , ei kuulma tema muu nimi kui aga ikka Matu ja Matu . ja see nimi olema tema eluots jääma , kui tema olema Vargamägi lahkuma , et parem koht minema otsima . niisugune imelik mõju olema perenaine karjapoiss jutustus , kuidas Org Pearu tema lehm vemmeldama ja kuidas tema tema siis kivi vinninud . Andres leidma aga asi tõsisem külg ; kui tema poiss ütlema : " tamm tegemine olema tema küll katki jätma , aga küllap tema hakkama nüüd sina varitsema , ega tema see sina nõnda king ." " jah , Matu , katsuma sina oma nahk hoidma ," manitsema perenaine . " tema tema parkima , kui aga käsi saama ." " ei saama tema mina nahk käsi , siputama või siid ," vastama poiss pererahvas . " pistma alati mõni hea kivi tasku , küll mina siis nägema . mina kivi eest , Valtu hammas tagant , tulema ." " et mitte salaja ei juhtuma ," kartma perenaine . " Valtu nina võtma tema pool verst pealt ," lohutama poiss . mõni päev mööduma rahulikult , ilma et miski iseäralik olema sündima . ainult Org õu paugutama püstol - peremees ise paugutama . nähtavasti proovima tema tuleriist . aga see ei osatud Eespere hea ega halb arvama . siis kaduma üleaedne õu paugutamine ja peremees luusima siin-seal ümber . käima teine kraav aru pidama , nagu mõtlema tema jällegi hakkama tamm tegema . aga ei tegema , pidama muidu niisama aru . üks õhtupoolik ilmuma tema äkki Eespere karjamaa , peaaegu Aaseme rada äärde . tema tulema siia Matu kimbutama , sest siin olema maa kõvem ja mees jooksmine soodsam . Pearu olema pikk vemmal käsi , et koer tõrjuma või et poiss jooksul mõni hea jõhkam andma , kui tema käsi ei pidama saama . poiss usaldama liiga oma väle jalg , kivi tasku ja koer hammas . see tõttu pääsema Pearu tema nii mõni kord lähemale , kui kasulik olema . küll oskama poiss põõsas vahel põiklema ikka oma nahk päästma , nii et Pearu tema krae kinni ei saama ja et see vemmal aina kas sopsima , ometi tunduma selg paar valus koht . aga see ei sünnitama nii palju hirm kui viha . vihane olema ka Pearu ja tulivihane olema Valtu . Matu olema veel ainus kivi tasku järel - kõige suurem . sell tahtma tema hästi kasulikult ära tarvitama - tahtma tema Pearu pea andma , maksma mis maksma . et aga poiss juba tükk aeg üks kivi olema visanud , siis arvama Pearu , et poiss enam kivi tasku olema . nüüd olema siis paras silmapilk tulnud . ja tema hakkama niisugune ägedus poiss taga ajama , et see juba varsti Pearu sõrm oma kaelus el tundma . aga nüüd raiskama Matu oma viimane kivi virutama tema tagasikäsi Pearu otsaette . Valtu oma poolt kargama tema säär kinni . nõnda pääsema Matu jällegi . Pearu olema hirmus vihane , silm välkuma tema kuri õelus . ja kui koer ikka veel irevil hammas tema nina all haukuma , tõmbama tema tasku püstol ja andma tema pihta tuli . kuul tabama loom otsetee pea ja tema langema nagu niidetud rohi tummalt , vaevalt sirutama tema veel jalg ja lööma saba . Matu ehmuma hirmsasti , ja kui Pearu tema praegu olema püüdma tahtma , siis olema poiss üldse jooksma märganud . võib-olla kui Pearu olema käskima , siis olema tema ise tema juurde läinud ja ise tema kätte andma . sest olema tema juba kord koer tapma , siis tegema tema ka tema , nagu tema heaks arvama . aga koer surm rabama laskja ise peaaegu samuti kui poiss . ka Pearu olema oimetu valus siplev loom ees , sest see surm olema tema mil tingimus tahtma . äkiline vihahoog olema tema kaugele üle soovima piir hukutanu . nõnda olema poiss aeg toibumine . kui Pearu ise lõpuks liigutama hakkama , olema Matu uuesti hing sees ja tema pistma kõik jõud jooksma . otsetee jooksma tema kodu , ilma et olema mõelnud , kuhu loom jääma või mis see saama . nutma jutustama tema seal perenaine , mis mets olema sündima . " mis nüüd saama " küsima see nõutult ja pühkima silm , sest olema ju veri valama , kuigi koer veri . kodunt jooksma poiss välja äärde peremees juurde , kes seal aed tegema . " ah see tema paugutama oma püstol ," ütlema Andres . " harjutama laskma ." ka tema ei teadma algus , mis tegema . aga siis minema tema poiss kodu ja sealt lepik poole väli Juss juurde , kus see sõnnik sisse kündma . see laskma tema hobune põld äärde ajama ja võtma tema ise soo kaasa - tunnistaja . kui tema sinna jõudma , kuhu olema jääma loom ja Pearu üks surema koer , siis ei leidma tema siit enam keegi . ainult see paik , kus Matu tõendus järgi olema lamama surema koer , olema nägema rohi ja sammal miski pruun . kuulama loom kell . poiss näitama piirikraav poole . sinna minema loom järele . aru pidama astuma tema piirikraav kallas . see silmapilk kostma teine poolt Pearu hääl , kes ütlema : " tulema korjama oma raisk mina mua pealt ära !" " tema , sinder , olema surema koer seia vedama ," ütlema Matu . " Ää sina valetama seal , võrukael !" karjuma Pearu , kes poiss sõna kuulma . " Või mina vedand . aga kes ajama koer mina mua peal tedrepoeg taga ? kes ässitama koer mina kallale ? mina seare praegu veel verine ." Andres hüppama üle kraav , Matu ja Juss järele . varsti leidma tema koer mätas vahelt . vaatama paik : veremärk olema kuskil leidma . nõutult seisma tema laip ees . kas tema ära viima või sinna jätma ? " mina toon tema oma maa peale ," ütlema poiss ja tahtma koer tagajalg kinni võtma . " las tema olema ," ütlema peremees . " olema tema tema seia toond , siis tegema tema , mis tahtma , mis mina oma käsi hakkama määrirna ." see sõna kuulma karjuma Pearu natuke maa pealt : " kasima mina mua puhas ! ega siin sina raipeaed olema !" " olema ise tema raipeajas teind , siis olema ," vastama Andres . " ainult välja pea mina see raibe maksma ." " sina välja " hüüdma Pearu . " viima tema ära , mina olema tema tarvis , mina kinkima tema sina . ässitama raibe veel mina kallale ." " ära tikk sina mina karjapoiss kallale , siis ei tulema ka mina koer sina , raibe kallale ," vastama Andres . " raibe olema sina koer , raibe olema sina poiss ja raibe olema sina ise , mitte mina !" karjuma Pearu . sõna muutuma ägedam , hääl valjem . viimaks ei kuulama enam kumbki teine , vaid karjuma ainult . ja et õhtu juba lähenema , siis kostma kaks Vargamägi peremees kisa Jõessaarenigi , mis lööma kajama , nagu olema ka seal riid mõni surema koer pärast . paljas karjumine asi lõppema , sest Pearu hoiduma eemale ja Andres ise ei tahtma lähenema , teadma teine püstol kaasas olema . tagajärg olema Vargamägi üleaedne esimene kohtuskäimine . Eespere nõudma kahjutasu oma koer eest ja karistus tema tapja . Tagapere tahtma tasu murtud tedrepoeg eest , valuraha iseenese surema koer hammustus pärast ja karistus Matu , sest tema ajama koer tedrepoeg otsima ja ässitama tema ka tema , Pearu kallale . Vesi paisutamine , mis kõik olema algus saama , ei tuletama peaaegu meel . vaevalt , et auväärt kohus see teadma saama - Vargamägi Tagapere Pearu tegema ise loodheinamaa , niisugune vänge mees olema see Vargamägi Pearu . mees käima mitu raks ees ja kogu asi leidma põhjalik valgustus , nii et tõde olema käsi katsuma . Eespere Andres olema muu eesmärk , kui et tõde jalule seadma , mis põhjal siis kohus võima õigus mõistma . ühes sulane ja karjapoiss kinnitama tema , et kui tema üheskoos soo minema , siis lamama surema koer Pearu maa peal . seesama tõendama ka Pearu ise . aga tema tõendama veel rohkem , nimelt : kus koer too korral lamama , seal leidma tema ka oma surm , sest tema olema võimalik ise kuri koer vastu miski muu kaitsma kui tuleriist , liiatigi et poiss koer tema kallale aina ässitama . Matu sellevastu kinnitama , et Pearu ei tapma koer mitte oma , vaid Eespere maa peal . vahepeal aga , kui tema hirm kodu jooksma , ajama tema Eespere loom oma piir äärde ja viima surema koer üle kraav oma maa peale . see tõsiasi - koer tapmine ja paik küsimus - seisma Pearu ja Matu kahekesi vastastikku , sest Andres ja Juss ei võima siin kuidagi kaasa rääkima : kohus olema raske seisukord , kas usaldama rohkem peremees või üleaedne karjapoiss . olema kohtulaud istuma lugupeetud karjapoiss , siis olema tema vististi Matu sõna tõsi võtma , aga et õigus mõistma auväärt peremees , liiatigi veel kohaomanik , siis olema loomulik , et tema uskuma rohkem Pearu sõna : varandus seisma tõsi lähemal kui vaesus . peremees olema raske uskuma , et keegi teine peremees võima minema soo üleaedne koeraraibe vedama või kandma : niisugune tegu ei sobima kuidagi kohaomanik kõrge seisus . kui lõpuks kogu protsess ei ühte ega teistpidi miski välja ei tulnud ja kui Andres kõige üle üsna rahulik ja nukker meeleolu järele mõtlema , siis pidama tema paratamatu otsus tulema : tema jääma oma õigus ilma ainult sellepärast , et olema tema nõudma tõsi põhjal . olema tema üks Juss ja Matu algus peale kohus ees kohe tunnistama , et tema leidma surema koer oma maa pealt , liiatigi veel piir eemal , siis olema kohus asi hoopis teine mulje saama ja Pearu olema pidama tema koer välja maksma . nüüd aga arvama kohus Andres koer ja Pearu tedrepoeg , kes koer hävitama , umbes üheväärne . Andres olema lööma : tema ei suutma tõde jalule seadma ega saama ka oma õigus käsi . kaotama mõlema . Pearu turi aina tõusma . ometi ei läinud tema kogu heinaaeg tamm üles tegema ega ka Matu enam taga ajama . see olema nüüd palju suurem koer kari kaasas ja kuri olema tema Pearu vähemalt samuti kui eelmine . ja nagu olema tema Vargamägi asi põhjalikult tuttav , minema tema juba teise+l-kolmas päev Tagapere aken alla kükitama . Andres hauduma Pearu kättemaks . kramplikult hoidma mõlema pool , et loom teine maa peale ei pääsema , sest siis olema trahvima kindel . aga õnnetus tabama seekord Pearu : tema karjane laskma loom Eespere väljaalune heinamaa , kus varajane niit tõttu kasvama nii ilus ädal , et tema olema võima hein tegema . Andres võtma loom kinni ega andma tema enne käsi , kui Pearu ise tema järele tulema , kes tahtma Andres leppima . " küll kohus lepitama ," vastama see . " kohtukull ees õiendama oma asi , muidu pärast võtma mina liiga või andma sina vähe ." Pearu peksma meelepaha oma karjapoiss , nii et kisa kostma Eespere . aga see ei aidanud rohkem , kui et rahustama ainult pisut süda . kohus pidama tema ikkagi minema ja kahjutasu maksma , sest kahju olema päevaselge : ädalhein , mis kari sööma ja tallama . nüüd hakkama lepik all uus veepaisutamine . jällegi olema Matu tegemine tamm lõhkumine . aga vahetevahel solisema Eespere karjamaa ometi vesi . viimaks tüdinema Andres jändamine ja minema kohtukull õigus ning kaitse otsima . aga nagu oma esimene protsess Pearu , samuti tundma Andres ka nüüd , kui raske olema kohus tõsi sedavõrd arusaadav tegema , et see järgi võima õigus mõistma . viimaks saama tema peakohtumees sinnamaale , et see vaev võtma asi kohapeale ise vaatama tulema . aga siis juhtuma nõnda , et Matu olema enne saama tamm maha lõhkuma ja kraav olema tühi . Andres olema nüüd poiss peale väga pahane , aga Pearu käima ja itsitama . pealegi minema peakohtumees Eespere mitte kodu , vaid Tagapere , kus tema Pearu palju kauem jutt ajama kui Andres ja lõpuks tema kuulus loodheinamaa vaatama käima . nõnda ei saama Andres kohtumees Vargamägi ilmumine peaaegu mingi tulu , vähemalt ei avalduma see kuidagi õigusemõistmine . naaber protsessima kaua , sest üks protsess tekitama teine . see ei teadma Andres enne , kui nägema oma silm . mees olema nüüd aina käimine ja sekeldamine . Pearu istuma kõrts saksatuba sagedamini kui kunagi enne , sest asi olema keeruline ja nõudma " rehnutipidamine ". Andres tundma , nagu kuluma tema kaks ots korraga , töö sööma keha ja üleaedne põletama hing , nii et kaduma söögiisu ja kaduma öösel uni . " mis sina tühi jändima ," ütlema Krõõt mees . " las tema olema , ega sina tema parem ja targem tee . mina ema ütlema ikka : inimene parandama ainult haud ." " mis mina siis pidama tegema " küsima Andres . " alla vanduma " " kas või alla vanduma ," vastama Krõõt , " siis tema süda saama ehk rahu ." " aga mina süda ? mis ütlema tema ? Või olema ainult Pearu süda " " targem andma järele ," lausuma Krõõt . " mina pidama laskma siis tõsi ja õigus jalg alla tallama , sest et mina olema targem " küsima Andres . " kuhu sina oma tõsi ja õigus ikka saama , nägema , laskma sina koer maha nagu ei miski ," ütlema Krõõt . kui Andres Aaseme Aadu asi jutt tulema , ütlema see : " mis sina mädand protsess ja oma aeg raiskama , andma tema kere peale , sina olema ju üle . mõistma ise õigus , ära minema tema teine käest otsima . tema käima sina poiss püüdma , sina püüdma tema ise . las poiss narrima tema seal tamm juures , ja kui tema sina maa peale tulema , võtma tema kinni - tümitama , nii et aitama . kastma vahel kraav ja andma jälle . uskuma , olema koer kohus . ja see õigus kartma tema rohkem kui kohtukull ." aga Andres ei võima tegema ei Krõõt ega Aaseme vanamees nõuanne järgi . tema tahtma oma asi ajama õiglaselt ja avalikult , olgugi tema vastane Org Pearu taoline mees . " maksma mina tema , tõbras pärast hakkama valetama ja võltsima ," ütlema tema . " kas siis ilm tõesti nii vähe õigus olema , et Vargamägi ilma tema pidama elama " ja et üks suurem tüliõun pääsema , nimelt see kurikuulus piirikraav , panema Andres sauna-Madis ise uus kraav kaevama , mis kõik tema vesi jõgi viima . see pidama ka Pearu võimalus kaduma üldse veel Eespere kraav vesi paisutama . uus kraav kaevamine tegema küll suur kulu , aga tema pidama ka suur kasu tooma , sest Andres juhtima tema keset oma krunt läbi , kus olema lootma kõige parem metsakasv . ka piirama uus kraav Jõessaar sisse ja pidama kogu see ümbrus muutma kõva ja kuiv . esimene suvi edenema Madis kraavitöö pikkamisi . aga järgmine kevad panema tema Juss kahekesi käsi külge , sest Juss ei olnud siis enam pere sulane , vaid käima seal ainult raskem päev abi . nüüd olema kraav edenemine hoopis teine mõnu , nii et sügis aegsasti saama tema ots jõgi . " see kraav olema pidand kohe kaevama ," ütlema Madis , kui tema üks Andres esimene vesi jooksma laskma . " mina ütlema ju küll , et üksi tulema kraavitamine odavam kui Pearu kahasse , aga sina ei uskuma seekord ." " noh , ega see piirikraav raha just maha põlema visatud , maa kuivatama tema ikkagi ," vastama Andres . " nüüd tema lepik all änam vesi paisutama ei saama , see kraav tõmbama vesi ära ." " nojah , ega lepik all küll änam , aga ... " lausuma Madis , nagu jätma tema miski ütlema . " aga kus siis " küsima Andres . " Jõessaar all ," vastama Madis nüüd . " kuidas nõnda ? Vesi jooksma ju tema oma karjamaa siis ka ;" ütlema Andres . " aga mis siis , kui tema ka seal jupp uus kraav kaevama , nii et see uus kraav ja piirikraav vahele mõni loodheinamaa jääma " küsima Madis AndreseIt . " muidugi , siis küll ," olema Andres nõus . " tamm tegema põndak kohale , mis vesi kinni hoidma , ja nõnda võima mina Jõessaar alla elus järv saama ." " see mina ," lausuma Madis . " aga siis tõmbama mina kohe piirikraav põikkraav seia uus kraav või kaevama saar vahelt uus kraav läbi ," ütlema Andres . " see olema teine asi ," kiitma Madis , " siis olema Jõessaar tamm enam mõte ." pikk kraav olema peaaegu ääretasa vesi täis , kui Madis labidas viimane turbatõke hakkama eest ära viskama . aga vesi ei läbema lõpp ootama , murdma ise läbi ; kiskuma labidas mätas ja pistma kolinal ja vahutama jõgi poole . " küllap võtma nüüd soo varsti teine nägu ," arvama Madis . " Aaseme poolt täitma alles peale ," ütlema Andres . " sinna piir pidama samasugune tõmbama nagu see siin . aga ei jäksa praegu , see kraav alles sina tasumata . kui lina ja viljahind nõnda jääma , küllap siis ... " " mis nüüd peremees see maks nii kibelema , mina aeg ootama küll , ega raha sina käest kaduma saama ," ütlema Madis . " see küll mitte ." natuke aeg pärast ütlema Andres teine jutt tegema : " sina olema võind ikka mina juurde jääma , küllap olema Juss mõlema ruum leind ." " mis nüüd peremees see ," vastama saunamees . " las mina minema pealegi , olema mina ja Juss nõnda lahedam . ega mina sellepärast pahukne olema ." " Pahukses mitte , aga ... " " ega see Org hea silm nägema , et mina see kraav kaevama ," seletama Madis . " juba minev aasta kutsuma mina ära , tahtma panema oma kaevama . mõtlema , et eks saama nägema , mis tema tegema , kui mina ei minema , aga ei tänini miski ." nõnda katsuma Madis Andres lohutama : olema niiöelda Tagapere saunik , tegema tema ometi Eespere tahtmine . Pearu püüdma tema asi muidugi teisiti valgustama . seega lootma tema kaks tugev vahel hea päev elama , et olema töö puudu ja et olema leib küll . XVI Juss ja Mari abielu teine aasta algul sündima tema poeg . rõõm olema Mari , veel rõõmsam ehk Juss , kes kõver jalg hommik õhtu naine ja laps ümber sibama . Juss olema tahtma nüüd kõik üksi tegema . Mari olema pidama tema arvama olema ainuke kohus ja lõbu : hoidma ja kiigutama laps . aga Mari märkama peagi , et olema kuigi suur lõbu alati laps küljes kinni olema , palju parem meel olema tema miski tegema või kuhugi läinud . algus saadik olema Mari poiss üks mure : olema tema tema või Juss ? õigem - olema poiss jalg isa või ema ? ei olnud Mari suurem hirm , kui et poeg võima pärima isa kõver jalg . laps sündimine olema tema esimene uudishimu teadma saama see sugu , vaid missugune olema tema jalg , nagu võitma juba nüüd kohe see asi miski ütlema . Mari arvama isegi nõnda , et tüdruk olema kõver jalg suurem häda , sest tema jääma tema seelik alla , aga kõverjalgne poiss - jumal hoidma see eest ! sama kevad ehitama Juss ise lehmalaut palgiots , mis pere kamber olema järele jääma . nõnda olema rähklemine küll ja küll . pere käima tema ainult ajutiselt abi , sest päriselt suviline olema võimalik hakkama . olema juba oma töö ja majapidamine : naine ja laps , lehmamullikas ja seapõrsas . lehmalaut tema ise katus ei osanud peale tegema , aga Madis olema see asi suur meister . tema ’ p see laut katus peale sopsima , panema räästas aeva puhas pilliroog , mis jõgi eelmine suvi olema korjama . pere olema uus tüdruk kaubeldud , keegi Kaie-nimeline , aasta kolmkümmend vana , tuim nägu ja tuhakarva juus . Krõõt olema tema hästi meeldima , aga et tema kui tumm tööloom kiitma , siis kauplema tema . perenaine olema jällegi tahtma miski Mari-taoline maja saama , sest nii hea olema nägema rõõmus nägu , kuulma naer ja nali , mis vaheldama pisut igapäevane elu üksluisus . pealegi odrakülv aegu ootama perenaine kolmas laps ja siis soovima maja inimene nägema , kes rääkima suurem laps mõni parem sõna . juba ammugi valutama Krõõt süda oodatav laps pärast . tema olema mingisugune kuri eelaimdus , et jällegi tulema tütar . tema arvama nimelt , et kui hakkama kord tütar tulema , siis tulema . ja tulema , nagu tema olema kartma . teine tütar sünd olema Krõõt nutma . nüüd võtma tema löök alistunult vastu . sest mis nutma , kui see olema jumal tahtmine , mis olema niisama paratamatu nagu talv külm ja suvi kuumus . samasugune nägu tegema ka Andres , kui tema põld kodu tulema ja asi kuulma . aga saunatädi kõndima Vargamägi Eespere tagakamber nagu kurjategija . kui tema saun minema ja ka Mari tütar teatama , hakkama see peaaegu suur hääl nutma . " vaene perenaine !" karjuma tema . " mis jumal nuhtlus see küll tema olema ." missugune nägu minema tema nüüd perenaine vaatama ja kuidas seisma tema tema silm silm vastu , kui tema ei söandama enam tema nõnda lohutama , nagu tema tegema see teine tütar puhul , olema ju tema ise vahepeal sündima poeg ? millegipärast hakkama Krõõt saatus nii väga valusalt Mari süda kinni . kui see olema võimalik , vististi andma tema oma poeg perenaine ja võtma tema tütar ise . eriti hale minema Mari süda siis , kui tema mõtlema , et perenaine tema poeg tarvis olema andma mitu-setu rätik , vöö , tekk , müts ja muu kribu-krabu . ehk kuidas ilmuma tema katsikule ! kook ja munapuder olema nõnda palju , et sööma Mari ise , sööma Juss ja saama maitsma tädi oma vanamees . Andres tegema ise imelik leidus . tema olema teine tütar sündimine mõelnud , et kui kolmas laps ka tütar olema , siis lööma tema käsi suur rähklemine peale ja hakkama elama hoopis teine elu : tema ei võtma Vargamägi enam nii tõsiselt . aga nüüd olema kolmas tütar käsi ja Andres panema tähele , et tema tööhimu olema põrmugi vähenema , nagu ei olenema see kuidagi tema ise vaba tahtmine . mitte tema ise ei otsustama oma eluküsimus , vaid keegi nägematu käskima , ajama , tõukama , Andres olema muu , kui minema , kuhu sina lükkama . Juss ja Mari tõttu olema nüüd rohkem tööjõud saadaval ja see kasutama Andres kohe . põld vahele , piir , heinamaa ja koppel ilmuma üks uus aed teine järel või tegema mõni vana asemele uus . põld pidama kivi nii äge võitlus , nagu olema Vargamägi Eespere kivi äkki hakanud peale tungima , peremees , vaene , panema ainult kõik jõud vastu , tarvitama see hoob , kang , suur vasar ja tuli . Sauna-Madis olema labidas soo , niipalju kui oma töö vähegi mahti andma . vanem kraav ääres muutma kask juba karva ja aastane kasv . Andres tegema see nii suur rõõm , et tema peaaegu iga pühapäev üks või teine koht kraavikallas kõndima käima . sealt tooma tema ikka hea meeleolu kodu kaasa . ja kui Krõõt vahel tütar kuidagi meel tuletama , ütlema Andres naljatama : " mina poeg kasvama soo kraavikallas , sihvakas ja lopsakas teine , nii et aina lust vaatama . mina võima surema , aga ei mina poeg niipea surema , see kasvama ka pärast mina Vargamägi ." " seni kui võera käsi tema maha raiuma ," lausuma Krõõt . " känd tõusma uus asemele , Vargamägi olema visa seeme ," ütlema Andres . visadus oma kemplemine ilmutama Org Pearu . tänavu elama tema küll Andres rahu , aga see mitte tüdimus või väsimus pärast , vaid et tema olema nüüd oma kodu tegemine . tema olema ise uus sulane kaubelnu , ja nagu ikka , võimalikult tugev , et see olema tugi üleaedne vastu . aga nüüd juhtuma nõnda , et Pearu minema ise oma tugev sulane vastamisi . see sündima millalgi , kui Pearu jälle suur aju kõrts tulema ja õuevärav maha aeg , mis eest tema naine ja laps tahtma karistama . kui kisa ja karjumine liiga suur minema , ei suutma Jaagup välja kannatama ja astuma pererahvas vahele . tema tuuseldama pisut marruläinud peremees ja viima tema siis säng magama . küll olema Pearu sulane küüs nägu ja kõri kinni karanud , aga sulane ei hoolima . Lõpp saama peremees hammas sulane pöial kinni . nüüd võtma sulane teine tasku kinnine liigend nuga ja pistma see Pearu hammas vahele . nõnda päästma tema oma haavama pöial . aga niipea kui Jaagup Pearu lahti laskma , kahmama see säng äär alt kirves ja olema vististi sulane elu lõpetama , kui see õige aeg olema saama tool löögiriist tarvitama . nüüd võtma sulane vöö ja siduma peremees käsi selg taha kinni . nõnda visklema ja vanduma tema , kuni uinuma magama . siis päästma perenaine tema käsi . ärkama tegema Pearu nägu , nagu ei mäletama tema eilne sündmus miski . isegi sulane ei lausuma tema ainus halb sõna . aga see silmapilk peale hakkama tema tema kiusama , kus tema aga iganes võima . algama see , et tema hommik sulane magama ei laskma ja et see õhtu kauem pidama töötama kui harilikult . eelmine aasta olema ikka Eespere mees hommik varasem ja õhtu hilisem , tänavu minema kõik vastupidi . sadama sügis päev kaupa külm vihm , siis nägema Tagapere Jaagup lepik hagu tegema , kus puistama vesi kahekordne kael . Või tema pidama kuskil põld all kraav kaevama , külm soovesi jalus , vihmavesi turi . kõige kibedamaks muutuma päev kartulivõtmine ja rehepeksmine . siis olema enam öö ega päev maik . Kogu töö ja tegemine olema Pearu pea peale pöörama , et aga Jaagup kiusama . heameel olema tema tegema kõik kodune töö kuiv , väline vihm . olema ilm niisugune , et hea peremees ei ajama koer ulualt välja , siis saatma Pearu sulane kas või üksipäini kartulimaa . talv tulek , kui suurem välistöö kõik tegema , minema Pearu sinnamaale , et tema sulane enam ei laskma sööma andma . see nälgima paar päev ja tahtma siis peremees rääkima , aga peremees ei võtma tema jutt . Jaagup ei osanud nüüd muu tegema , kui minema Eespere Andres nõu küsima . see ajama Pearu hoopis maru . tema tõstma sulane asi tuba ja ait välja , ning kui see nõuküsimine kodu tulema , ütlema tema tema , et tema võima ise koristama , tema olema enam vaja . Jaagup nõudma palk , vähemalt teenima aeg eest . " mis palk " karjuma Pearu . " sina olema mina rohkem kahju teind , kui sina palk veart ." ei aidanud miski . Jaagup korjama oma koli kokku ja kandma tema Andres luba Eespere , kuhu tema ka esiotsa jääma , sest minema olema tema kuhugi . oma palk hakkama tema Pearu kohus teel nõudma . aga nüüd esinema ka Pearu vastuväide ja vastunõue . tema tõendus järgi olema õige , nagu olema tema sulane toit keelama . tunnistaja andma tema tüdruk , kes ka peremees ütlus kinnitama . küll aga olnud sulane laisk töö , hooletu hobune ja kõik oma tööriist , ropp suu poolest , nii et laps tema eest pidama hoidma , kõlvatu elukomme ja ööhulkur , joodik ja sõnakuulmatu , nii et tema töö sagedasti otse peremees käsk vastuoksa tegema . panema tema kraav kaevama , siis tegema tema teisiti , kui olema õpetama , aeg tema hagu tegema või puu raiuma , siis raiuma tema sina käsuvastaselt ilu ja emapuu maha , nagu see ka sauna-Madis teadma tunnistama . nõnda tegema tema Pearu rohkem kahju , kui et saadav palgaosa see suutma tasuma . kohus ajama peremees ja sulane leppima , sest eesistuja arvama , et eesel ei pidama mitte astel vastu takka üles raiuma ja et pahmaja ei pidama härg suu kinni siduma . Pearu olema valmis sulane leppima ja tema tema palk kas või siinsamas kohus ees välja maksma , ainult kui sulane ise süüdi tunnistama ja tema , Pearu , ainus sõna paluma . aga sulane seisma nagu tige härg peremees kohus ees ega lausuma sõna , nohisema ainult . kohus arvama , et ehk tahtma vastane asi isekeskis veel arutama ja lükkama otsusetegemine järgmine kohtupäev edasi . kohus minema nii Pearu kui ka Jaagup kõrts ja ka seal ütlema peremees , et tema maksma sulane palk kohe välja , niipea kui see tema andeks paluma . aga siin olema sulane valmis see tegema . isegi viin ei võtma tema Pearu vastu , vaid ütlema : " peremees valama mina jagu oma emapuu kastma ." nõnda ütlema Jaagup ja sülitama , nagu olema tema juba peremees klaas rüübanud . " ah sina olema ikka veel kangus täis !" hüüdma Pearu . " küll mina sina kaelakünnap mudima ." " küllap näima , kumb kumb tema mudima ," vastama Jaagup . " ah sina ähvardama mina " küsima Pearu . " mis mina sina ähvardama ," vastama Jaagup . " mis olema sulane peremees ähvardama ." " säh , jooma viin !" pakkuma Pearu . " leppima ära . kõrtsmik , korv õlu !" Pearu pakkuma ja pakkuma oma klaas , aga Jaagup ei tegema see nägema . " no rüüpama üks kord mina klaas ," manguma Pearu , " siis maksma siinsamas kõrtsilett sina palk välja ." Pearu tahtma nähtavasti , maksma mis maksma , sulane leppima . " poiss , ligund , võtma klaas vastu , kui peremees pakkuma !" hüüdma kõrtsmik sama nõu andma ka kõrtsiline . kuid sulane olema oma otsus kindel : ei võtma . " minema siis p .... e !" karjuma Pearu lõpp Jaagup . " tänane päev põlema sina enam mina sulane ! asi viima Eespere Andres juurde , sinna minema ka ise . mis mina ei kõlbama , see olema tema paras . kui palju olema sina veel palk saama ? maksma sina kõrtsilett kui mustlane setukas kinni ja kasima , kus kurat !" ning kui sulane saadav summa olema nimetama , laduma Pearu raha kõrtsilett ja kutsuma kõrtsmik tunnismees . " kasima mina silm alt !" karjuma Pearu Jaagup . " ega sina Vargamägi olema , et nõnda karjuma ," lausuma poiss raha tasku panema . " kas nüüd rüüpama mina klaas " küsima Pearu Jaagup . " maks enne kõik mina rahapalk välja ," vastama sulane . " niikuinii minema tema mina muidu kaotsi ." " rüüpama enne viin ," tingima Pearu . " ei , enne kõik rahapalk , riidekraam võima jääma ," vastama sulane . kõrtsmik astuma mõlema vahele lepitaja , ütlema : " tegema mõlema ühekorraga , peremees andma raha , sulane võtma viin ." " nõnda olema nõus ," ütlema sulane . Pearu mõtlema pisut . " üks tema mats puha ," ütlema tema viimaks , " sulane niikuinii mees põlema ." nõnda leppima Vargamägi Pearu oma sulane Jaagup . lepitus tühjendama nii mõni klaas ja pudel . alles hilja öösel hakkama peremees ja sulane kõrts kodu minema . aga kui Pearu oma peatäis olema välja magama ja see üle järele mõtlema , mis tema purjus pea olema tegema , siis kahetsema tema oma tegu . kuidas võima tema ometi sulane nõnda palk välja maksma ja tema ise juurde tagasi võtma , olema see ju Eespere Andres läinud nõu küsima tema vastu ning lõpuks oma asi Andres ulg alla viima . algama uus kiuslemine . Pearu murdma pea , kuidas Jaagup sisse vedama , kuidas tema vingerpuss mängima . viimaks arvama tema õige nüke leidma olema . tema minema kõrts ja tulema sealt hirmus mürgel kodu . varsti olema kogu talu karjumine , jooks ja nutt täis . perenaine palve peale minema Jaagup peremees rahustama ja kas või jällegi kinni siduma , kui muidu ei aitama . nüüd pistma Pearu abi karjuma , nagu tegema tema jumal teadma mis liiga . ja kui sulane tema lahti laskma , minema tema uks välja ja vestivägi ning paljas pea läbi tuisk Eespere . olema õhtu kell üksteist paiku , kui Pearu hirmus müra ja karjumine Eespere uks sisse tormama ja seal lõõtsutama tool langema . Eespere rahvas , kes alles ülal olema , ehmuma õige tublisti , nägema Pearu säärane olek . " mis olema üleaiamees juhtund " küsima Andres . " Juagup tahtma tapma ," lõõtsutama Pearu . " mis siis tema aru läind , et tema sina hing himustama " imestama Andres . " tema olema kurjus täis ja segama ise mina asi vahele ," vastama Pearu ja hakkama Andres ise kaasa kutsuma , sest tema ei julgema enam üksi kodu minema . kui tema alles rääkima , tulema teisepere perenaine oma vanamees järele , kasukas ja müts tema tarvis kaasas . Andres olema esiteks peaaegu valmis Org vaatama minema , mis seal lahti , aga et Krõõt väga vastu seisma , siis jääma kõik niisama : Pearu minema viimaks ühes eit . " minema nüüd ise tema asi vahele segama ," ütlema Krõõt , kui teisepere rahvas olema läinud , " aitama see , mis sina ise tema tegemine ." ka Andres arvama , et küllap Pearu mõni temp sepitsema . nõnda see olema . varsti saama kuulma , Pearu kaebama sulane kohus . käima paar kord ees ja asi lõppema see , et Jaagup saama viisteist vitsahoop ja lahkuma Vargamägi . nõnda olema Pearu viimaks see saama , mis tema tahtma . aga tema rõõm ei kestma kuigi kaua . sest kui tema mõni nädal hiljem tuisune ilm hilja õhtu kõrts kodu tulema , pidama tema teel kinni ja andma tema niisugune keretäis , et tema vaevalt veel hing sisse jääma . kes peksja olema , ei selguma . Pearu isegi ei tundma tema . ainult ühte pidama arvama : see olema Jaagup töö , tema kättemaks . sest nagu läbi udu mäletama Pearu hiljem , et peksja olema parastama öelnud : " see olema vihm haotegemine eest , see emapuu eest , see kartulivõtmine eest , see kraavikaevamine eest , see saama jääma söögitund eest !" aga kindlasti ei teadma Pearu mitte , olema tema see sõna kuulma tõepoolest peksja või ainult iseenese palavik sonima . peksmine kaotama Pearu vahetevahel mõistus , aga siis toppima tema lumi püks ja krae vahele , ning kui tema see toibuma , andma uuesti . Pearu palve ei hoolima . palvesõna olema kui hernes , mis pilduma vastu kivimüür . " ah nüüd sina , kurat , palu ," ütlema peksja . " jõllsilm niisuke !" " peksma , aga jätma hing sisse ! mina olema naine ja laps !" " ära kartma , ei mina tapma , peksma ainult , kuni surema ," vastama halastamatu tümitaja . vististi olema tema Pearu surnu peksma , kui mitte nagu saatus pilge see see olema segama Eespere Andres , see Pearu suurim vihamees , kes tema maa korjama ja kodu tooma , et külm peks pääsema elunatuke ei lõpetama . ei saama muidu , kui tooma kolme-nelikümmend verst tagant arst Vargamägi . " sina olema visa hing , vanamees ," ütlema tohter . " mõni teine olema see nahatäis kätte ammugi surema ." " jääma mina ikka elama " küsima Pearu . " olema tänini elama , elama ka edasi ," vastama arst . rohkem Pearu ei tahtma teadma : peaasi , et olema surm , et jätma hing sisse . asi uurima , aga peksja jälile ei saama . näima tõenäoline , et kuigi ehk endine sulane Jaagup peks olema korraldama , siis ometi olema tema ise sest osa võtma : olema kindel tõendus käepärast , et Jaagup olema peks öö ligi kümme verst taga . tuisk tõttu olema hommik igasugune jälg kaduma . isegi kuritöö kohal olema hommik sügav hang . aga hang all leiduma veremärk , mis olema sündmus tunnistaja . Kogu talv , järgmine kevad ja pool suvi lokslema Pearu , enne kui õieti jalg alla võtma . harva saama tema mujal nägema kui tagakamber . nagu haavama metsloom , kes koobas oma haav lakkuma , lamama tema seal . ning nõnda olema Vargamägi Tagapere rahu maa peal ja jumal inimene hea meel . Eespere tõmbama kergemini hing tagasi , sest nüüd olema kartma veepaisutamine ega muu " rehnutipidamine ". ei puuduma palju , et Andres olema kahetsema , miks küll just tema peksja peale pidama minema , muidu olema tema ehk Pearu kius alatiseks lahti saama . pealegi , mis hakkama tema tema sealt tee kõrvalt korjama , tema olema võima tema sinnapaika jätma . aga varsti mõistma Andres , et niisugune mõte olema kuri ja et see ei pidama üldse mõtlema . tema teadma väga hästi , et tema ka tulevik oma üleaedne tee äärest kodu korjama , kui see tarvis pidama olema . see kuri mõte ei tekkima otsetee Andres oma pea , vaid Aaseme Aadu ja Hundipalu Tiit sõna tõttu . sest kui see asi kuulma saama , ütlema tema kohe Andres : " Lasnu tema olema , mis sina tema tahtma ! arvama , et maksma sina hea kätte ? eks ootama !" " hea või halb , ükskõik ," vastama tema Andres . " Kuda sina siis inimene just lausa surema jätma . hing olema ju teine alles sees ." aga sügis toibuma Pearu jällegi . juba nägema tema kõrts saksatuba . Jõulu eel tulema tema sealt juba kord hirmus mürgel kodu . näima , nagu tahtma tema nüüd see tasa tegema , mis tema aasta jooksul olema pidama tegema jätma . lõpe see , et Tagapere perenaine jooksma Eespere pelg , sest mees tahtma tema tapma . olema mingisugune segane asi arutama , mis Pearu haigus ajal sündima . natuke aeg pärast tulema Pearu eit järele . aga tema ei astuma Eespere sisse , vaid jääma õuevärav tee ja hakkama sealt oma eit hüüdma . Andres laks välja , et naaber küsima , mis tema karjuma ja miks tema sisse ei tulema . " kus mina lambasihver olema " küsima Pearu . " kust mina see teadma ," vastama Andres . " tema tulema ju sina õuevärav sisse ." " ei mina põlema tema näind ," kinnitama Andres . " sina eit olema küll mina . tahtma ehk ise ka sisse astuma " Pearu võtma kutse vastu . aga niipea kui tema kamber saama , küsima tema kohe : " kus sina siis olema , mina lambasihver " " sina eit olema tagakamber , mina eit juures ," ütlema Andres . " Või tema , lohakas , minema saksakamber s .... e !" karjuma Pearu ja taaruma tagakamber poole . niipea kui tema üle uksepakk saama , karjuma tema oma eit : " mis sina , lohakas , siin vahtima , kasima kodu ! kasima silmapilk kodu !" ja juba olema tema tema natt kinni . aga Andres astuma vahele , võtma üleaedne käsivars kinni ja ütlema vaigistavalt : " kallis üleaedne , laskma eit olema , küll tema minema isegi kodu , tema mina eit pisut õiendamine ." " mina lambasihver olema teisepere perenaine miski õiendama , kasima oma sõravägi juurde !" karjuma Pearu ja kiskuma ning mudima oma naine edasi . " armas naabrimees ," paluma Andres , " olema nüüd mõistlik , jätma eit rahule , mis sina tema karjutama , aeg mina laps magama üles ." ja tema katsuma Pearu eit eemale tõmbama . " ära kiskuma mina !" sähvama Pearu . " mina põlema sina eit kallal ." " naabrimees , mis sina nüüd nõnna ," püüdma Andres ikka veel leplikult . " see olema mina vanamoor ja mina tegema tema , mis tahtma !" karjuma Pearu välkuv silm ja juba otsima tema käsi naine juus . " pai naabriperemees , ära laskma mina kiskuma !" paluma Org eit . " ah sina , saadan lõugut , paitama naabriperemees !" möirgama Pearu . ja mõni see teadma , missugune etendus Eespere rahvas olema pidama pealt vaatama , kui mitte Andres naaber olema käsi kinni haarama , ütlema : " mina oma maja ei lubama , minema kiskuma mujal , siin põlema kõrtsikoht . " " mina tahtma oma eit käsi saama ," vastama Pearu . " mis sina tema oma maja peitma " " mina põlema peit , tema tulema ise ," seletama Andres . " mis õigus olema sina keelama , kui mina oma eit tahtma kodu viima " küsima Pearu . " see siin olema mina maja ." " aga see siin olema mina vanamoor ! mina võima tema tegema , mis tahtma ." " eks katsuma , kui mina keelama ." Pearu tahtma uuesti naine natt kinni kargama , aga Andres astuma vahele . nüüd kaotama Pearu kannatus ja virutama üleaedne jalg . see kahmama seetõttu naaber krae kinni , viskama tema esitee nagu takutort eeskamber ja sealt läbi koda õu , kus olema külm ja hele kuu taevas . " Niisuke raisk , sina oma tuba sina ise jalg lööma !" siunama Andres kamber tagasi tulema . " olema veel käsi , aga jalg siis , raip ." " mis nüüd küll mina saama !" nutma Org perenaine . " mina ja laps ! halisema teine küll kaua maas , mõtlema juba , et ega tema enam tõus , aga ... " kuluma natuke aeg . siis hakkama väljast uuesti karjumine kostma . " see olema tema hea ," ütlema Org eit hirm . " ainult tema karjuma nõnda ." Andres minema välja vaatama , mis üleaedne olema või kus tema karjuma . Pearu seisma õuevärav taga keset tee kuu valge . tema olema pikk ja haljas seatappe-puss käsi ja tema karjuma " tulema välja ! tulema seia ! katsuma , kumb kumb veri laskma ! sina põlema julgus , sina pood tuba eit selg taha , hoidma tema seelik kinni ! sina hoidma kaks käsi kaks eit seelik kinni ! tulema mees vastu ! tulema tee soolikas laskma !" ka Krõõt olema uks kuulama tulnud , mis see teisepere vanamees küll nii suur hääl karjuma . ja kui tema tema sõna kuulma , ütlema tema Andres , kes keset õu seisma : " tulema ära , vanamees , ää minema tema lähemale . tulema tuba , las tema karjuma , kaua tema see külm ikka karjuma , küll tema minema isegi ära ." " tema ju puss pidu , ega see niisama olema ," vastama Andres . " ihuma teine pikk seatapmine puss ." see sõna ajama Krõõt veel rohkem hirm peale . " mis sina tema tühi kartma ," ütlema Andres . " vaat kui võtma teivas ja minema näitama tema , kudas Vargamägi Eespere värav puss ihuma ." " kuld vanamees , jätma tema !" paluma Krõõt . " tulema tuba , tulema kärmesti !" " ega mina tahtma minema ," vastama Andres , " mina muidu ütlema , et vaat , kui võtma teivas ... " tema astuma mõni samm edasi , nii et Pearu tema ulatuma nägema . " naisepoeg !" hüüdma Pearu naaber silmama . " tulema välja mees vastu ! tulema mõedame , kumb pikem puss ! aga too verepütt kaasa ja segamine mõla !" " vanamees , ära seisma seal , tulema viimaks puss teine kallale ," ütlema Krõõt Pearu sõna kuulma . " olema nüüd Matu oma kivi ," arvama Andres tuba poole tulema , " küll see tema minema kihutama ." nüüd kostma õuevärav poolt klibin ja klobin : Pearu võristama puss mööda väravapulk ja hüüdma : " hei , külamees ! kuulma , sina sohinaise-poeg ! tulema pea ots võtma ! tulema verepütt loputama , kui sina süda rind , mitte saapasäär ! siin olema mees , kes tahtma veri laskma !" " minema ära tuba ," ütlema nüüd Andres . see olema Krõõt kohe nõus . tuba hakkama Andres jäme puu tahuma ja see ainult see , et müra Pearu karjumine katma . kui Andres umbes pool tund pärast välja minema , siis olema seal kõik vaikne . täiskuu helendama kõrgel Vargamägi kohal . XVII Viimane suur riid muutma Vargamägi mees vahekord jällegi väga pinev . tegu ei võima see ometi kuigi palju avalduma , sest mis talv sügav lumi Vargamägi ikkagi tegema . tõsine elu ja tegevus algama siin alles kevad . üleaedne olema talv üksainus punkt , kus tema kahekesi võima kokku puutuma : ühine talitee hein , hagu , puu ja muu materjal vedamine . see tee käima suur tükk mööda Org maa . aga kui Mägi Andres üks päev oma heinakoorem kodu poole tulema , leidma tema seal paigal , kus tema ühiselt tee oma krunt pidama pöörduma , kõva aed eest . Andres pidama pisut aru , võtma aga siis köis vahelt kirves , raiuma aed tee maha ja viskama tema kõrvale . see päev saadik ei tarvitama Eespere mees enam Tagapere mees ühine tee , vaid tema tegema ise tee üle oma krunt . olema küll tükk tühi vaev , aga Andres arvama : " hakkama viimaks iga õhtu naabrimees taliaed raiuma , kus sina see minema ." nõnda lõppema see riid ainult uus talitee tegemine . Kogu talv elama üleaedne vaikselt ja rahulikult , nagu olema tema vastastikku üsna sõbralik mõte . kevad tunduma Eespere juba see Vargamägi , mis Andres olema unistama : kümmekond noor õunapuu , samuti ka kirss ja ploomipuu olema valendavalt õis täis , marjapuu , toomingas ja pihlakas rääkima . juba põrisema põrnikas puu ümber ja juba nägema siin lind , kes tänini välja äär kunagi mägi ei lendama . Andres olema mõnikord oma noor puu keskel nii rõõmus , et olema tahtma see rõõm keegi jagama , aga ikka pidama tema üksinda olema , sest Krõõt kandma suur vaev ja mure oma neljas laps rind all , kuna kolm vanem tema saba sörkima , nii et tema esialgne silm nukrus olema levima üle kogu tema olemus . see neljas laps ei ootama enam Vargamägi Eespere ja sellepärast ei tegema Andres tema tulek välja . Sauna-Mari käima pere ühtepuhku abi , sest perenaine tervis olema see laps vilets . Mari ootama oma teine laps , aga tema olema see nagu hani selg vesi - ei vaev ega mure , vähemalt teine nägema mitte . rõõmsalt kandma tema oma koorem , nagu olema see raskus , vaid aina lõbu . " Mari , kui mina miski pidama juhtuma ," ütlema kord perenaine , " kas sina tulema siis ka vahel ka mina laps vaatama " " heldene aeg , mis siis perenaine pidama juhtuma ," vastama Mari . " olema enne kõik ilusti läind , minema ka nüüd . eks mina olema ju seesama asi ees , mina võima ju ka miski juhtuma ." " ei sina , Mari ," vastama perenaine . " enne põlema mina kart , aga nüüd kartma , olema niisuke imelik tundmus ." " ära kartma , perenaine ," manitsema Mari , " kartmine põlema hea . parem puhkama , koguma jõuduma , las mina tegema ." ja Mari tuuseldama nii all saun kui ka ülal pere . tema poeg Juku leidma üsna loomulik , et tema iga päev ühes ema võima pere minema teine laps hulka . viimaks harjuma see kõik , nagu ei võima see teisiti olema . aga siin sündima imelik asi : perenaine pidama ikka enne raske aeg käsi tulema ja alles siis Mari , ometi saama Mari tütar , kuna perenaine ikka veel ootama . see aina tekitama Krõõt hirm ja mure , olema tema kuri ennustaja . " minema üle võsa , kasvama suur ," kaebama tema Mari . pisut kartma hakkama nagu Mari , kuigi tema endiselt katsuma perenaine lohutama ja julgustama . " olema vahel mõelnd ," rääkima perenaine kord pisarsilmil Mari , " kui mina änam ei olema , küll tahtma mina siis , et sina mina laps ema olema . sina käsi jätma mina tema rahulik meel ." " Issand jumal !" hüüdma Mari . " perenaine , mis sina ometi rääkima ! mina olema ju Juss , kuhu mina siis tema panema " " ega mina siis see , mina ainult muidu rääkima ," seletama perenaine . Mari süda hakkama perenaine sõna imelikult kinni . nii mõni kord mõtlema tema tema peale tagasi . viimaks saabuma Eespere Krõõt aeg . olema abi mõlema saunanaine . aga vähe võima tema perenaine aitama , kes kaua ja raskesti vaevlema . kui tema lõpp oma piin vabanema ja laps hääl kuulma , lööma tema suur ja kahvatu suu naer , sest hääl järgi pidama olema poiss - kohapärija , tulevane peremees Vargamägi . nõnda jääma Krõõt suu nagu naeratama , ilma et tema olema küsima , kas olema sündima tütar või poeg . Andres , kes eeskamber ootama , astuma sealt laps hääl kuulma kohe tagakamber . " viimaks ometi poiss või " küsima tema " peremees !" hüüdma saunanaine korraga . " peremees mis peremees ," jätkama saunatädi üksinda . " poiss kui purikas , suur ja tugev !" aga nurganaine ise ei lausuma sõna , nagu ei puutuma asi enam tema . ja kui Andres säng ette astuma küsima , kuidas Krõõt ise tundma , vastama see lihtsalt : " ei mina vist änam siit tõusma ." " Ää hull jutt aa ," vastama tema Andres . " ei see olema hull jutt ," ütlema Krõõt . ja kui mees tema otsa vaatama ja tema näol ikka alles nagu õndsalik naeratus nägema , siis aimama tema , et naine sõna võima ometi tõde peituma . tema olema nii imelik nägema , et Krõõt , kes kõik see aasta aina nukker nägu olema olnud , korraga nagu silm olema naeruhelk . see võima küll surm pärast olema . sõna lausuma istuma Andres sängijaluts ja vajuma seal kössi , selg peaaegu naine poole . vahest ehk : esimene kord elu mõtlema tema tõsiselt oma naine ja laps saatus üle järele . tema isegi imestama lõpuks , et tema võima olema korraga niisugune mõte . varemalt olema tema kunagi pea tulnud , et tema Krõõt võima surema või et üles võima ütlema tema jõud laps ilm kandma ja hommik õhtu ning pool öö raske töö tegema . miks olema tema kunagi uskuma , et naine nukker silm ja ägamine taga istuma tõsine häda ? miks olema tema tema sihvakam kasv ja peenem kont kunagi arve võtma ? ja ometi oskama tema see tegema iga hobusekronu , kes tema koorem vedu ostma . iga mära ja iga lehmamullikas olema tema raskus arve võtma , aga oma naine mitte . tema olema talitama nagu iga teine peremees , kes ütlema : naine olema ju inimene , mitte loom . " kui sõitma õtte tohter juurde , tooma tema kas või seia ," ütlema Andres naine . " ei maksma , änam ei maksma , mina tundma ," vastama see . " poiss võtma mina hing ." esimene kord oma abielu tundma Andres , et Krõõt sõna võima süda lõikama . poiss võtma hing ! tema , Andres , olema poiss nii väga tahtma ja iga tütar sünd naine etteheitvalt otsa vaadanud . aga kui nüüd olema mõni tulnud , kes vägi ja võimus , kui olema tulnud kas või vanajumal ise ja olema Vargamägi Eespere tagakamber uks sisse astuma ja öelnud : " tahtma , mina tegema poiss tüdruk , nõnda jääma Krõõt elama ," siis olema Andres praegu sõna lausuma nõus olnud . Vesi enam : tema olema vanajumal oma poolt vastama : " tee tüdruk see poiss ja ka kõik teine poiss , kes sina mina olema mõelnud andma , ainult laskma mina Krõõt elama . ja tänane päev saadik tahtma mina tema koorem kergendama , kui tema kandma ilm sina vägi ja võim tüdruk tegema poiss , kes mina ise olema sigitama . mina ei lööma enam toauks piit külge kõrge laud siga takistus , ennem elama kas või siga üks tuba , et aga Krõõt olema vaja ämber üle see laud rükkima . mina ei laskma tema enam raske toober tõstma ega sügav kaev vesi vinnama , mis panema mina ise niue pingutama . mina tegema tuba otsa kerge jalgvärav , et Krõõt igavesti vaja olema suur ja raske värav üle kõrge vai rükkima ." kui Andres mõte vanajumal nõnda olema öelnud , tõusma tema üles ja minema välja : tema tahtma põld viimane kaer maha viskama , sest pärast võib-olla olema see enam aeg . aga kui tema oma külimit olema täitma ja kandevöö seadma , avanema nagu äkki tema silm ja kõrv : tema nägema hele päikesepaiste , tundma leige kevadeõhk ja kuulma lõoke laul ning linavästrik vaikne , kuid rõõmus häälitsemine künnivagu . see vastand turgatama tema meel Krõõt kodu säng ja tulema meel sõna , mis tema , Andres , olema vanajumal vahetama sängiäär istuma . ja Andres tundma , et tema enam ei saama külvama , vaid pidama see asemel miski muu tegema . tema võtma külimit kandevöö , panema tema lähem kivi otsa ja istuma ise kivi äärde , selg vastu päike , nagu olema tema siin miski tõsine toimetama või miski üle järele mõtlema . aga enne kui tema miski saama tegema või mõtlema , kiskuma tema suu tema ise ootamatult viltu ja silm hakkama jooksma kibe vesi . Andres rääkima uuesti oma jumal , kordama oma endine tõotus ja lisama juurde uus . nõnda kestma see tükk aeg . sulane ja tema abi seemendama olev Juss aina imestama , kui tema nägema , et peremees , kes tulema ruttu väli külvama , siin külimit täitma ja tema korraks kandevöö asetama , nüüd päike paiste kivi ääres istuma , nagu soendama tema seal selg ja kuulama lõoke laul . niisugune asi olema Andres keegi varem tähele pannud . aga kui Andres kõik oma tõotus naine ja laps suhtes olema vanajumal andma ja kui tema tema olema kinnitama kibe vesi , mis jooksma silm , saama tema tundmus , et nüüd olema tema kõik tegema , mis surelik inimene võimus , sellepärast tulema nüüd , mis tulema . jääma ainult veel ootama ja risti kandma , mis sina peale panema . kergendama süda ja uus hoog hakkama tema külvama . aga kivi ääres istumine olema tükk aeg ära viitma . nõnda ei jõudma tema kõik seeme maha viskama , enne kutsuma tema põld kodu . seal ootama Krõõt , kes tahtma tema rääkima , sest vanajumal olema Andres pühalik tõotus miks pannud ja olema oma käskjalg Vargamägi saatma , nagu olema peremees Andres esiteks aina tühi sõna rääkima . " noh , vanamees ," ütlema naine , " mina tund olema vist tulnd ." " kui see nõnda olema pidama , siis sündku tema tahtmine ," vastama Andres alistunult . " aga mis laps " küsima Krõõt . " eks mina see kasvatama üles ," vastama Andres . " sina pidama oma teine naine võtma ," ütlema Krõõt nüüd . " aga ära võtma kuri ... laps ema ." see olema kõik , mis Eespere Krõõt oma vanamees ütlema . peale see hüüdma tema sauna-Mari . aga kui see säng ette astuma , ei öelnud perenaine tema miski , vaatama ainult otsa . ja nüüd nägema Mari , et perenaine silm olema endiselt nukker , hiljutine rõõmuhelk olema sealt jäljetult kustuma . Krõõt liigutama oma parem käsi , nagu tahtma tema see Mari sirutama . see võtma perenaine käest kinni ja jääma tema otsa vahtima ning ootama , mis tema küll ütlema . perenaine huul hakkama liikuma , aga hääl kuuldav ei tulnud . huul liikumine ei võima Mari miski muu mõistma , kui aimama iseenese korduv nimi . nõnda vahtima Krõõt ja Mari teineteise üksisilmi otsa , kuni Krõõt silm kustuma . aga ka siis veel hoidma saunanaine perenaine käsi , nagu mõtlema , mis tahtma see küll tema ütlema , kui tema keel enam suu ei liikuma . ometi aimama Mari niikuinii kaduma perenaine mõte . Andres sulgema Krõõt silm ja suu ; viimane kippuma paotuma nagu ütlemata jääma sõna või õndsalik naeratus . ja ei olnud Vargamägi suur valge tuba muu kuulma kui aga nutt . nutma sauna-Mari , nutma saunatädi ja nutma see nutt nägema ka suurem ja väiksem laps . perelaps kaasa hakkama karjuma ka saunalaps , sest ka tema olema siin , olema ju Mari see saun keegi hool jätma . ainult Andres ise ei nutma . tema seisma muidu niisama Krõõt korjus ees ja vahtima üksisilmi , aga vaevalt nägema tema silm miski , sest liiga kauge olema tema pilk . kuluma pisut aeg , siis tulema Tagapere perenaine Eespere . " mina vanamees ajama mina vuatama , et kas õige teisepere perenaine miski juhtund või , peremees kutsuma nii ruttu põld ära kodu ," ütlema Tagapere eit . " tahtma teine ise tulema , mina ei laps , et minema teine jälle riid ." " teisepere perenaine põlema änam ," vastama Andres naaber eit . tükk aeg ei lausuma see miski , vahtima ainult , nagu ei mõistai tema öeldud sõna . siis minema tema silm märg j a tema ütlema : " põlema teine änam mitu päev nägema olnd ." " sündima poiss ," lausuma Andres . " elama " küsima naaber eit . " laps elama , aga Krõõt ... " Andres ei saama öeldud , mis ütlema olema tahtma . miski valus pitsitama kurk kinni . " heldene aeg !" hüüdma Org perenaine . " mis siis saama ? neli väike ... " ka tema jääma nüüd sõna miski valus pärast kurk kinni . " jah , neli väike ," ütlema Andres . nõnda seisma naabriperemees ja perenaine hulk aeg keset põrand , nägu teineteise kõrvale pöörduma . " naabriperenaine ," ütlema Andres viimaks , " olema sina ehk aeg saunanaine pisut abi jääma ? surnu tahtma pesemine ja laps ... mina ise pidama väli minema , et viimane kaer maha viskama , muidu põlema mees varsti änam kündma ." " see see mina vanamees ," vastama Org eit . " ütlema teine , et minema vuata , ehk olema teisepere rahvas abi tarvis , tema perenaine pidama ju see päev käsi tulema ." nõnda jääma Org perenaine saunanaine abi . Andres ise tõttama põld . külvama teine seal kärmesti ja kärmesti , aga ise silm jooksma vesi , nagu pilduma kevadine tuul vahetpidamata kibe tolm . süda ei valutama , tema olema ainult tühi ja raske . esiteks kivi ääres istuma olema Andres kõik öelnud ja tõotama , mis tema üldse ütlema või tõotama olema , ja kui see siiski olema abi tooma , siis pidama edasi rühmama , kuni kaks käsi rind . " nagu Krõõt ," lausuma tema endamisi . kui Andres põld kodu jõudma , olema Krõõt juba ait valge lina all . " tahtma ehk aitama vaatama minema , peremees ," ütlema sauna-Mari Andres , " aga ära unustama luuakonts kassiauk ette panema ." muidugi tahtma peremees aitama minema , aga et Mari see tema meel tuletama , siis jätma tema seekord minema . see asemel ronima tema aidalakk kirstulaud otsima , tooma see sisse ja pidama aru ise hakkama kirst tegema . aga siis ütlema tema tüdruk , et see ise puhtam riie selg panema ja Meistri-Ants järele minema . õhtu jõudma Meistri-Ants Vargamägi . tema kirstulaud näitama ütlema Andres : " mõtlema esteks ise , aga sina tundma see töö muidugi paremini , sellepärast saatma sina sõna , et tulema ." " küllap juba mina see toim saama ," vastama Meistri-Ants , tüse ja vimb vanamees , kes tömp nina olema nägu võrdlema liiga punane . " olema ennegi teind ja olema kõik mina rahule jäänd , küllap jääma ka sina eit ... kuuselaud mis kõlisev , hea ja kuiv , panema mitu ja mitu aasta vastu . tegema tubli ja tihe , laskma või vesi , mitte tilk ei tulema läbi ." " eks tema hea olema , surnuaed niisuke koht peal , et haud kevad nagu kaev ," ütlema Andres . " Nonäh , ega mina muidu , ikka vesi pärast ," kinnitama Meistri-Ants . Järgmine hommik algama Vargamägi Eespere juba koit ajal saagimine Ja hööveldamine : perenaine valmistama viimane ulualune , mis tema Vargamägi pidama lahkuma . Meistri-Ants olema isegi mingisugune hõbenarmas ja plekitükk tiivuline punnpalgeline inglinägu kaasa tooma . niisugune imeasi olema laps veel kunagi nägema . saunanaine aina vaatama ja imestama . tiivuline inglinägu tuletama tema meel , mis olema kirik kantsel küljes . see tõttu omandama tema puhtpühadus ilme . sellepärast siis , kui laps pärast Krõõt juures , kes kirst lamama , issameie lugema , ei teadma tema hästi , tegema tema see õnnis Krõõt või punnpalgeline inglinägu pärast . kolm päev , mis pühapäev aeg , kaduma Andres nagu mingisugune raske uni ; tema isegi ei teadma hiljem , olema tema see aeg uinuma või ärkvel olnud . asi , mis peale tema ei osanud mõtlema , sündima nagu iseenese , sest sauna-Mari , kes kõik endine aeg tuttav olema , talitama , nagu olema tema alles eile siit lahkuma ja täna uuesti tagasi tulnud , et oma harilik töö jätkama . pere poiss panema tema oma tütar kõrvale teine rind otsa , ja esiotsa jätkuma toit mõlema . " Mari , lööma sina pisut silm peale ," ütlema Andres , kui tema pood matusekraam kodu tulema . " sina olema ikka nagu oma inimene ." ja nõnda see sündima . Mari saama iga poole , Mari nägema ja kuulma kõik , kuigi tema olema kumbki rind otsas laps . ja kuna teine nägema , et peremees kõik Mari hool usaldama , siis kuulama tema tema sõna , nägema tema nagu perenaine asemik . aga vististi olema tema muidugi Mari kuulama , sest kõik olema teadma , kuidas Krõõt surema just tema olema kutsuma ja peaaegu tema käsi vahele surema . Andres ise ainult seadma kadunu silm ja suu , see ei tegema Mari mitte enam . matusepäev olema Vargamägi kogu kõrvenurk koos : peremees ja perenaine olema kutsuma Krõõt ära saatma . tuba valitsema imelik vaikus ja pühalikkus . kõik käima ja rääkima nii tasa , nagu kartma tema Krõõt tema rahu segama . Kogu eluaeg olema keegi tema see määr arve võtma . naine käima ait vahe , kus puhkama Krõõt , valge höövlilaast pea all . " küll olema tema vähe see päiv andma ," ütlema Hundipalu eit silm pühkima . " mis muu , koorem olema liig raske ," arvama Ämmasoo perenaine . " Põlnd see kont ega jäks ," lausuma Org pere-eit . " liig pikk ja peenike Vargamägi ," ütlema Aaseme eit elutargalt . " ja nooruke ! alles alla kolmkümmend , aga juba neli väike ... " laps nimetama hakkama kõik eit silm pühkima . " jah , tema ise saama vaev lahti , aga laps ... " lausuma Hundipalu . " jah , mis tema ise nüüd änam ," kiitma ka teine eit nõus olema . söök aeg tooma puusärk kamber , nagu tahtma kaduma perenaine ühes tuttav viimane kord leib võtma , et siis alatiseks Vargamägi eluhoone lahkuma . Viimane kord pidama olema Krõõt Vargamägi perenaine , kuigi tegema ja talitama juba sauna-Mari . lugema ja laulma Krõõt saade Andres ise . ja ehk küll hääl kippuma kurk kinni jääma , ometi tegema tema kõik nagu kord ja kohus . aga nutt olema kõik Vargamägi hoone täis . sõna olema suu hanguma , voolama ainult pisar . mees pühkima silm , Org Pearu pühkima . aga tema nähtavasti ei meeldima niisugune silmapühkimine ja sellepärast minema tema enne teine uks välja , nagu olema päike paiste see parem tegema . õuevärav tee minema leidma surnumatja , et sügav roobas olema tasane tegema ja suurem kivi vankriratas ning inimene jalg koristama . " olema tee silund ," ütlema Hundipalu Tiit Andres . " mina mitte ," vastama Andres . " siis olema õige Pearu see temp hakkama saand ." " tema vist küll , kes muu ." soosild olema hulk töö tegema , nii et täna minema sealt üle mis kõbinal . Rava Kustas , kes alati valmis olema rumal nali heitma , ütlema oma eit : " Vargamägi pidama sagedamini matuks olema , siis saama varsti sile tee ." " mis sina lõõpima ," vastama eit tema etteheitvalt ja lisama siis juurde : " Vargamägi mees sillutama tee surnu , aga teine ei tegema see ." Andres ärritama millegipärast see sillutama tee . olema küll parem sõitma , aga ikkagi ajama süda täis . tema ise olema teesilumine pea tulnud , aga Pearu olema oma mees see kogu laupäevane päev ja pool öö tagantjärele viitma . Andres tulema meel , mis tema Krõõt soosild olema rääkima , kui tema kahekesi esimene kord tema üle sõitma - Vargamägi poole . ja nüüd minema nõnda , et eluaeg ei nägema Krõõt parem tee , ainult puusärk sõitma võima tema tundma , et soosild olema nagu siledam muutuma . ehk olema hea see ! ja Andres ise ? nägema tema oma eluaeg parem sild ? nägema tema see puusärk ? ja ometi olema tema Krõõt lubama siin varsti tõld sõitma , kaks hobune kõrv ees . õhtu Vargamägi tagasi tulema olema mees kõik juba lõbus tuju . Andres ise olema paras kilk pea , sest kurvastus tõttu olema tema pudel harilik rohkem rüübanud . Sauna-Mari aina imestama , missugune menu matuseline õu sõitma . kõik kõige valjemini rääkima aga Org Pearu . ja tema rääkima vahetpidamata . ikka kalduma tema joobnud jutt kaduma Krõõt . iga natuke aeg tagant hüüdma tema söögilaud , kus võtma söögialune ja söögipealine : " kuulma , sina nuabrimees ! Veart eit olema sina . Niisuke änam ei tegema ! Vargamägi silm ei sua änam niisuke nägema . Hallelooja ! sina kadund eit tervis ! Issand olema mina armuline !" nõnda valama tema klaas klaas järel ise kurk alla . aga mis rohkem tema jooma , see sagedamini hakkama tema keel kadunu nimi lällutama . viimaks ei saama tema muidu , kui tõusma oma paik ja minema istuma üleaedne kõrvale . " kallis nuabrimees ," hakkama tema see rääkima , " veart eit olema sina , see tulema ütlema . nüüd olema sina kurb päev , sest niisuke eit ei olema änam ja teine niisuke põlema üks olema . mina kurvastama ka , aitama sina kurvastama , kallis nuabrimees ... tegema eilne päev ja terve öö sina eit sulane tee . aga sulane hakkama öösel porisema , ei taht sina eit tee tegema , siis tegema üksi , ilma poiss . tegema , jah , tee ning mõtlema : seal tema nüüd olema see nuabrimees elu , olema teine eit , olema teine veart eit , aga nüüd änam ei olema . ja siis mina mõtlema , et mina lõhkuma see kord aeg rukis eest ära ja sina siga minema rukis , tahtma nägema , mis sina tegema , kui nägema , et siga mina rukis ja et mina aeg maha lõhkuma . aga sina ei tulnd , tulema sina eit - nüüd viima tema ära , Essuke olema tema ! - nonäh , tulema sina eit ja ütlema niisugune pehme jaale : " kallis nuabrimees , miks sina aeg eest ära lõhk , mina siga minema ju sina rukis " Veart eit olema sina , tundma rehnutt - siga minema mina ise rukis ! ja mina vastama tema , et kallis nuabr perenaine , mina olema aed teisale vaja , see see lõhkumine ja siga rukis laskmine . aga tema - Essuke ülendama tema hing ! - tema tundma rehnutt , nii veart eit olema sina , tundma ja ütlema : " kuulma sina , nuabrimees , sina ei rida tõsi , sina luiskama ." just nõnda tema ütlema seekord : " sina luiskama ". aga mina valetama siis lausa , lõhkuma aed kius pärast , tahtma sina kiusama . ja siis ütlema sina eit veel : " kui sina aeg tahtma rukis eest ära lõhkuma , miks sina siis mina enne ei öelnd , et olema teand loom ära ajama " ning , kallis nuabrimees , siis hakkama mina sina eit ees häbi seal lõhkuma aeg juures , sest tema tulema , laps süli , siga ajama . ja mina tahtma ise siga rukis järele minema , aga sina eit hakkama siga hele jaale kutsuma , ikka põssa , põssa , põssa , kotsu , kotsu , kotsu ( Pearu katsuma kaduma Krõõt hääl , maksma mis maksma , järele tegema ). ning siga ajama kõrv kikki , kuulatama ja pistma siis jooksma , aina sinnapoole , kust kostma hele jaal . nüüd ei olema änam see ajaauk , kus sina eit siis seisma , sina tegema tema kinni . ja seisma tema nõnda seal igavesti , mina tema ei puutuma , seisma mälestus , et sina kadund eit kutsuma siis siga mina rukis . aga kui siga , sindre , kõik rukis välja tulema , paljas kutsumine , ja sina eit järele truavima , siis tahtma ka mina sina siga kaasa truavima , panema sina eit mina kas või oma siga üks laut … Ning nüüd , kallis nuabrimees , olema siis kahekesi , pidama sina eit matuks . öösel , kui soosild tegema , mõtlema , et mis mina kaks nüüd küll suab . kui sina eit alles elama , lepitama ikka tema mina , sest tema olema mina mõlema parem . tema olema ka mina eit , see mina lambasihvrest parem , sest mina eit põlema niisuke , kui olema sina eit . peksma põlema mina eit nii hea , kui olema sina eit peks . nüüd olema tema aga surema , ning kui tegema öösel ja täna , pühapäev hommik , päev tõusma juba , soo sild , mõtlema , et nüüd olema kaks vaene vanamees Vargamägi . kui minema riid , ja riid mina minema , siis põlema änam , kes ütlema hea sõna , vuataks hea silm . aga sina eit olema hea silm . ja siis hakkama mina hirm seal soosild mina ja sina pärast siin Vargamägi . nagu kaks kärbes istuma siin sitahunnik otsas , kõndima ja pidama aru ning tühine olema kõik mina arupidamine ja suur rehnutt . seni kui elama sina eit , olema mina ikka hea elu . riidlema mis riidlema , aga ega mina sellepärast halvasti eland . mina olema muidu niisama kaks kange vanamees , üks ei kuuland ja teine ei and järele ! aga nüüd ! sina veart eit olema nüüd surema , pidama kahekesi tema matuks ja mäletama oma kuri patt . ja põlema änam keegi , kes mina nägema ehk kuulma , sest ... " Pearu mõttering tõmbuma koomale . Lõpp ei saama tema sõna kaugemale , kui keerlema kaduma " veart eit " surm ümber . ise hakkama silm ikka enam ja enam vesi jooksma . habemekarv tilkuma pisar kuuerind , söögilaud ja viinaklaas . viimaks saama tema meel nii härras , et pidama tahes või tahtma " kallis nuabrimehele " kael langema . mis Pearu süda nii härras tegema , kas Krõõt surm , öösine teesillutamine , üleaedne riidlemine või purjus pea , see ei teadma vististi tema ise ega teine . Rava Kustas , kes Pearu tahtma pisut kainestama , küsima tema : " misuke sild sina oma eit tegema " " mis ? mis see Rava rädisema " küsima Pearu . " mina küsima , et misuke sild sina oma eit ükskord tegema " kordama Kustas . " mina eit matma mina ja sina , tema põlema mina sild vaja ," vastama Pearu . " aga kudas sina eit lugu " matuseline naerma , sest Kustas seisma oma hea suuvärk peale vaatama eit päkk all . " Ää Pearu puutuma , tema torkama kohe ," ütlema Aaseme Aadu " ah Vuaseme Vuadu kua seal ," imestama Pearu nüüd . ja siis pöörduma tema uuesti oma üleaedne poole , nagu olema teine tuba olema . aga kui see tema joobnud jutt tüdima , ütlema tema tõsiselt : " kallis üleajamees , mis sina nii palju see asi lõõp , andma mina eit haud rahu ." " mis ? mina lõõpima " küsima Pearu haavunult . ja kui Andres tema miski ei vastama , võtma Pearu viinaklaas ja minema istuma nurk . ning kõik nägema , et ka seal tema pisar habemekarv kuuerind , põrand ja viinaklaas tilkuma . XVIII Vargamägi Andres olema Krõõt surm saadik raske päev . tänini olema tema vaevalt osanud aimama , et inimene võima olema niisugune päev . ainuke lohutus tunduma tema , et seisukord olema veel kõige hullem . tema olema vähemalt sauna-Mari , kes perenaine ja osalt ka ema kohus mahajäänud laps vastu täitma . aga kui ka Mari olema olnud , mis olema pidama Andres siis tegema ? vaatama , kuidas Mari oma rind väike Andres suu pistma ja kuidas poiss see ahnelt imema , tekkima vana Andres ise mõnikord imelik mõte . kui sauna-Mari võima pere jääma ja kui tema võima siin perenaine hakkama ning kasvatama üks väike Andres ja teine Krõõt laps ka oma laps ! see meeldima vististi kaduma Krõõt , sest miks muidu püüdma tema surema nii väga Mari käsi . aga Mari olema oma Juss ja see elama tema saunakamber . kui Andres olema oma elu ette teadma , siis olema tema vist Juss kunagi saun lubama asuma ning nõnda võib-olla olema Mari veel tänapäev tüdruk . ning siis ? siis olema võima Mari saama Vargamägi Eespere perenaine . aga nüüd ei teadma Andres , mis tegema . Andres pidama ise uus perenaine otsima , sest ega Mari ikka jumal teadma kui kauaks saama , aga ometi elama tema päev päev edasi , ilma et tema miski perenaine otsimine tegema : veel üks nädal ja veel üks nädal . Mari mängima endiselt perenaine ja karjatama niihästi iseoma kui ka pere laps . Juss sööma nii sagedasti pere laud , et paistma , nagu olema tema saunarahvas . aga sügis poole , kui algama pikem ja pimedam öö , siis hakkama ka Juss igatsus Mari järele . sellepärast ütlema tema tema kord pere : " sina ’ p tahtma änam saun tagasi tulema , jää Andres perenaine ." " põlema peremees veel jutt tulnd , ei teadma , kuis uus perenaine lugu ," vastama Mari . " pidama õige Andres rääkima ," arvama Juss . " minema ikka , kuis siis mina ," ütlema Mari tõrjuvalt . " ise suretama Krõõt ja nüüd siis pidama hakkama uus perenaine rääkima ." " kuis siis saama " küsima Juss . " kaua mina üksi saun olema nagu vana hunt . tädi juba nokkima mina , ütlema , et küllap jääma Mari ilma , sest Mari saama nüüd perenaine , Juss laps saama viimaks veel perelaps ." " Juss , ää niisugune jutt aa ," ütlema Mari . " ega siis mina , teine ," vastama Juss . " tema võtma mina kallal ." " ära kuulama , mis teine lorama ," manitsema Mari mees . " las tulema saanitee , küll peremees tooma siis uus perenaine kodu ja mina minema jällegi kahekesi saun . ega mina praegu saama ka tulema , kes hakkama siis poiss toitma , kuhu mina väike Andres jätma , pidama tema ikkagi nüüd piim välja imetama , sest perenaine paluma surmavoodi nii . kõva ’ ja kõva ’ hoidma tema veel surema mina käsi ." " ütlema , Mari , kas sina olema vahel kahetsema , et sina mina tulema " küsima Juss natuke vaikimine järel . " ei , Juss ," vastama Mari mõtlema . " miks sina see küsima ? mina olema ju kaks laps ." " mina muidu niisama ," vastama Juss . " üksinda tulema vahel niisugune mõte , öösel säng , kui üles ärkama . ei tahtma küll nõnda mõtlema , aga ikka mõtlema , ei saama parata , nagu iseenese kiuste ." " mis sina siis iseenese nõnda kiusama ," noomima Mari . " ega mina siin kerge olema . kaks laps rind otsas , terve kari suurem saba , suur koht tegemine ja toimetus pealekauba ." " olema mõelnd , et just niisuke lastekari ja suur toimetus ning tegemine kõlbama sina ," ütlema Juss . " ja kui sina mina põlema tulnd , siis olema sina võind ehk nüüd see kõik käsi saama ." " Juss , sina minema saun üksinda aru ära ," ütlema Mari mees . " Või ajama see tädi sina oma jutt seal pidama segi " tulema külm ja tulema lumi , aga sauna-Mari askeldama ikka veel perenaine Vargamägi Eespere . ei saama alla minema oma lehm lüpsma . see tegema pahatihti tädi . viimaks võtma Juss ise lüpsik kätte ja minema lehm alla - esimene kord muidu nali , ainult katse , sest mis üksinda igavus ikka tegema . aga lehmalüpsmine olema nii väga suur kunst ja nõnda hakkama Juss ise oma lehm lüpsma , et olema tädi tülitamine , tema jutt kuulamine . tema olema liivamold pütt küürima läinud , aga tänini olema tädi see ikka nii korralikult tegema , et Juss olema mingi põhjus ise tema tegevus segama . pikisilmi ootama sauna-Juss , et millal küll pere-Andres hakkama pulmamõte mõtlema . millal hakkama tema käima ja liikuma , nagu olema tema poissmees , kes otsima talu perenaine . aga Andres elama endiselt , rühmeldama ainult hommikune õhtu töö tegema , nagu tahtma tema nõnda igasugune mõte summutama . juba hakkama ümberkaudne tuttav Andres mõistu ja avalikult perenaine rääkima , sest mis kohapidamine see muidu olema , kui olema kodu õige otsaline , õige majalukk . aga Andres tegema , nagu ei mõistma tema hästi inimene mõte . kui tema enam kuhugi ei pääsema , siis lausuma tema harilikult : " eks tema olema küll , aga tänini olema sauna-Mari läbi ajand ." " kauaks siis tema ," vastama , " tema ju oma mees ja laps . sina vaja oma inimene ." " muidugi ," olema nüüd ka Andres nõus , " oma olema ikka oma . aga või see oma siis kohe poiss imetama hakkama ." nõnda see perenaise-jutt enamasti lõpe . lähenema jõulud . tema eel sõitma Andres oma kodukoht . kõik mõtlema : nüüd olema see aeg käsi , nüüd minema tema perenaine otsima . ka sauna-Mari mõtlema nõnda ja millegipärast käima tema valus hoog süda läbi , nagu olema keegi puss torganud . nagu olema keegi lausa päev ajal ette astuma ja puss süda pistma . aga siis olema kõik möödas , olema ainult rahustav tundmus , et nüüd võima tema saun oma Juss juurde minema . väike Andres vaatama , kes parajasti rind otsas rahuldunult tema vastu naeratama , tõusma Mari silm vesi täis . niisugune hale süda olema tema . aga Andres tulema mõni päev pärast Vargamägi tagasi , ilma et miski olema öelnud või tegema , mis olema laskma üks või teine oletama . ainult töö hakkama tema endine hoog murdma , ei andma arm ise ega teine . Jõulu olema nõnda , et sauna-Juss minema kirik esimene püha ja manguma ka Mari kaasa minema . aga Mari olema võimalik , sest kuhu panema või kes hool jätma kaks väike laps . nõnda minema Juss üksinda , minema jalg ega võtma peremees hobune , kuigi see pakkuma . keskmine püha hommik hakkama Andres ise kirik asutama ega olnud tema keegi , kes olema tooma ait riie tuba soe , andma puhas sokk või seadma kaelarätt ja sallima . olema parata , sauna-Mari pidama see tegema , nagu olema tema tõeline perenaine Vargamägi . aga kui Mari parajasti see tegema , ütlema tema Andres : " mõtlema , et kui õige sina tulema ka , olema niikuinii öö+d-päev nagu ahel , saama ise vähegi lahutama ja hing tagasi tõmbama ." " mina nüüd ," ajama Mari vastu . " kus siis laps " aga ise hakkama süda nii hullusti peksma , ei teadma , kas suur rõõm või hirm pärast . " laskma saunatädi alt üles tulema , eks tema see see mõni tund ikka hakkama saama ," arvama Andres . Mari ei lausuma sõna . mõtlema , et tema panema ise täna kirikuriie ja istuma Andres kõrvale saan , mis seljatagune olema ilus suur roos - Mari olema tema nii mõni kord imetlema - tegema tema otsetee keeletu . " kas sina ise tahtma tulema " küsima Andres . " täna ilus pehme ilm ... ". " kui peremees tahtma ... " kogelema Mari . see olema kirikusõit jaatavalt otsustama . peremees saatma jalamaid saunatädi järele ja käskima tema ütlema : tulema üles laps juurde ja tooma ka Mari kirikuriie kaasa , sest see sõitma ühes peremees täna kirik . see kutse ja käsk kuulma istuma Juss lähem olev järi , sest jõud tema ihuliige võtma äkki nagu käsi . aga kui tädi olema Mari riie juba pere läinud , ajama Juss ise ruttu pihtkasukas selg ja jooksma veel rutemini läbi pehme lumi üle väljamägi teine poole sooserv tihe kuusk vahele ning jääma seal ootama , kuni tulema nähtavale pere hobune , kõrge look peal ja saama järel , kus istuma kaks inimene - peremees Andres ja Mari . Juss piiluma kuusk vahelt möödasõitja , kes tema lähedalolu ei aimama . ainult mära pöörama oma kikkis kõrv pea tihnik poole ja vahtima : tema aimama miski . Andres märkama mära vahtimine , sest tema ütlema , nii et Juss kuulma : " ei teadma , mis see hobune nii sinna mets poole vahtima , mõni rebane või ." see mõjuma Juss nõnda , et puuduma vähe , siis olema tema peremees vastu hüüdma . tema isegi ei teadma , mis tema olema hüüdma , aga ometi olema tahtma tema hüüdma ja kirikuline teadma andma , et mets olema rebane , vaid Vargamägi Juss , kes piiluma tihnik , kuidas küll tema Mari sõitma jõulu keskmine püha pere-Andres kirik , nagu olema tema juba mees ja naine . Juss käima eile üksinda , aga Mari sõitma täna peremees , niisugune lugu olema Vargamägi . kui saama olema Juss tükk maa mööda jõudma , ronima see lumine kuusk vahelt välja tee ja vaatama selg tagant , kuidas sõitma tema Mari pere-Andres saaniroos särama veel siiamaale . Juss vahtima see roos , kuni tema kaduma põõsas vari . näima , nagu olema Juss see roos pärast siia tulnu . aga kui olema silm kaduma kõik - roos saan , kaks pihta ja kõrge look - lonkima Juss tasakesi kodu poole tagasi : jällegi otse üle väljamägi , sumama tükati sügav lumi , et aga mitte pere õu läbi minema . vaevalt olema tema jalg kunagi kõveram ja tema kael lühem paistma kui tänane jõulu keskmine püha . põli saadik lumine jõudma tema kodu , ja , kui Madis tema küsima , kus tema olema käima , vastama tema : " käima korraks õige jänesejälg vaatama ." " olema püss , siis ," arvama Madis . " jah , olema püss , siis ," olema ka Juss nõus . Mari olema laskma hommik Juss ütlema , et tema tema äraolek pere tulema laps vaatama , aga Juss ei läinud . mitte , et tema olema tahtma minema , vaid tema nagu unustama . tema meel täitma painajalikult miski muu , mis ei laskma teine mõte pea . isegi kui tema lõunauinak tegema , mõtlema tema see ainuke mõte . Andres ja Mari tulema üsna varakult kodu , nagu olema tema pärima harilik kiriku+skäik olnud . ainult ühte kiitma Mari : küll olema noor mära väle jalg , mõis lagedal sool ajama Andres terve kirikuline voor mööda , Mari käima ainult külm tuul süda alt läbi . " ei , peremees tee saunamees sõit ," arvama see kohta saunatädi . " ei jah see ," kinnitama Mari . Andres ise kõrv saunanaine jutt ei puutuma . ka Juss kõrv minema tema algus mööda , aga pärast hakkama tema tema kuule ometi kinni - tädi suu läbi . see pere alla saun saama , ütlema tema seal kohe Juss : " pere mära olema aina märg kohe , kui kirikuline kodu tulema ." tädi ootama , mis Juss see kohta ütlema , aga kui see oma suu ei paotama , jätkama tema : " Ajand teine mõis soo võit . Andres kupatand pikk kirikuline voor mööda , Mari käind kohe külm tuul süda alt läbi , nõnda lõigand noor mära mõis soo peal ." ja kui Juss ka see kohta miski ei lausuma , ütlema tädi lõpuks : " jääma teine nüüd poissi-tüdruk imetama , rind olema piim täis , nii et ... peremees ost teine kõrts juures magus viin , toond välja , sisse põlema Mari kutsund ." aga Juss vaikima ka nüüd . see ajama tädi imestama . " miks sina miski ei lausuma , Juss " küsima tema nüüd . " mis mina ikka lausuma ," ütlema Juss . " jah , eks tema olema ," olema nüüd ka tädi alistunult nõus . " mis saunamees ikka peremees võima . aga ei tema hakkama ühti veel teine naine võtma , ei teadma , kuda tema nõnda läbi saama , priske ja noor mees teine , inimene ju ikka oma tahtmine ja tuju ." rohkem Juss ei kuulama . tema panema riie selg ja minema välja . " minema õige pere või " küsima tädi . " minema vaatama ," kohmama Juss vastus . " nojah , eks tema olema , laps seal ja kõik ," arvama ka tädi . kui Madis Org kodu tulema , ütlema eit tema : " olema see Juss , vaeseke , nüüd õige päev !" " mis tema siis viga olema " küsima Madis , nagu ei teadma tema miski või nagu ei puutuma see tema , mis tema teadma . " ei olema ju naine änam ega keegi ," seletama eit , nagu olema tema Juss pärast mure . " eit , jätma niisuke jutt !" noomima Madis . " kes tema tema naine olema võtt ." " näh , naine olema ju pere , juba kevad saati ," seletama eit . " tahtma naine juurde , minema vargsi , käik nagu eha . aga ega tema siis änam poissmees olema , tema ju laps ." " sina , eit , ära toppima oma nina teine asi vahele !" manitsema Madis . " mis pere olema , see olema pere asi , saun olema pere kohta kurt ja tumm . mõistma " " ega siis Juss pere olema , tema olema ju alles mina juures saun ," vaidlema eit vastu . " eit , mina ütlema , ära puutuma Andres , tema olema hullem kui Pearu , kui sina tema viha aeg . tegema tema , mis tema tahtma , sina põlema see tegemine . ei puutuma tema sina , siis hoidma ise tema eest , mis kaugemal , see parem ." " mina ju ainult sina , vanamees , teine mitte pool sõna : Juss ainult , hale meel teine , vaeseke , vaatama ," seletama eit . " Juss olema mees , ajama ise oma asi ," vastama Madis . " võtma naine pere ää , kui tahtma , minema kas võima Vargamägi minema , kui muidu ei saama , ega tema põlema seia laulatud ." " Juss nüüd mõni mees ," mõnitama tädi . " kus olema seemees , kes minema lehm alla , kui oma naine pere ? kas Andres minema lehm alla ? olema sina läind ? sina äratama mina veel surnu üles , kui vaja lehm lüpsma ." " nojah , olema pealegi nõnda , aga mis mina sest " küsima vanamees . " ei miski , mina muidu aga , oma inimene ju ." " Ää rääkima muidu ega asi pärast , parem olema parem ," arvama Madis . niisugune olema sauna-Madis arvamine pere-Andres ja sauna-Mari asi kohta . aga Juss arvamine olema teine . tema küsima : kuidas võima Mari teine püha peremees kirik sõitma , kui tema ei tulnud tema esimene püha ? see tahtma tema Mari teadma saama . kuid pere olema püha tõttu kõik inimene kodu , istuma seal paar külaline . nõnda olema Mari pisut rohkem toimetamine ja tegemine ning Juss ei leidma kuidagi mahti ega kohta , et see küsima , mis tema küsima tahtma . nagu möödaminnes ütlema Mari kõik kuulma Juss : " sina põlema täna taga laps vaatama käindki , kui mina kodunt ära olema ." " ei tulnd meel ," vastama Juss otsekoheselt . " nii palju sina tema hoolima ," ütlema Mari naljatav etteheide , mis Juss vastus ei leidma . Juss istuma ja istuma pere , aina ootama silmapilk , et saama mahti Mari oma küsimus ette panema . aga see silmapilk ei tulnud ega tulnud . Juss kibelema juba ammugi minema , ei läinud ometi . pakkuma tema pere sööma , Mari ise panema laud , aga toit ei tahtma kurk alla minema , sest see olema pere toit . tõstma õllekapp suu , aga ei saama kuidagi neelama . alles hilja õhtu küsima Mari Juss : " tahtma õige mina rääkima või " " olema taht jah ," vastama Juss . tema tegema minek ja Mari minema tema tuba otsa saatma . siin olema see paik , kus Juss saama Mari küsima : " miks sina täna peremees kirik sõitma ja esimene püha mina ei tulnd ? mina olema ka pere hobune võtt ." " peremees kutsuma ," vastama Mari . " mina kutsuma sina ju eile ka ," ütlema Juss . " aga laps ... " põiklema Mari . " kas täna laps ei olnd " küsima Juss , kes asi hästi läbi olema mõelnud . " täna tulema saunatädi ," vaidlema Mari edasi . " eks tema eile olema niisama tulnd ." " täna kutsuma tema peremees ." " eile olema mina kutsund ." " aga sina põlema ju peremees , sina põlema keegi kutsuja . ega ainult mina laps , pere laps ju ka ." see peale olema Juss mõelnud . Mari võima nagu pisut õigus olema . " aga kui olema peremees rääkind ," arvama Juss . " mina ei julend peremees poeg pärast , et kes teadma ... " vastama Mari . Jussi-Marit seisma tuba otsas nii ligistikku , et tema oma riie teineteise puutuma . Juss saama äkki üsna nõutu . tema olema tahtma Mari oma küsimus ette panema ja olema lootma , et saama Mari selge ja otsekohene vastus ning nõnda teadma tema , kuidas asi olema . aga nüüd saama tema küsimus hulk küsimus ja üks peale ei vastama Mari nõnda , et see olema tõesti vastama . nõnda jääma jällegi kõik ehku peale . " kas sina siis ei taht , et mina minema " küsima Mari , kui Juss enam miski olema ütlema . " mina mõtlema terve tänane päev , et miks sina küll eile mina ei tulnd ," vastama Juss . aga see , kuidas tema hommik üle väljamägi jooksma ja lumine kuusk vahel piiluma ning pärast saaniroos silmitsema , ei lausuma tema sõna . " mina änam ei minema peremees , kui sina ei tahtma ," lausuma Mari nagu vabandama . see lõppema saunarahvas jutt seal Eespere tuba otsas tähis taevas all . Juss minema mööda mägi alla saun poole ja Mari jooksma peretuba , külmajudin keha , sest tema olema ju kerge riie välja tulnud mees saatma . " mis see Juss tahtma " küsima Andres Mari . " olema tema asi ka või " " ei , mis asi nüüd ," vastama Mari . " niisama tulema teine aeg viitma , püha aeg ." aga peremees olema nägu , nagu kahtlema tema sauna-Mari sõna tõsi . " mõtlema , et tulema ehk see kirikuskäim pärast ," ütlema tema . " istuma teine niisuke nägu , ei läind söök ega jook tema sisse ." " mis nüüd see ," lausuma Mari . " aga väljas nimetama , et ... " " see mina arvama kohe , kui nii kauaks välja jääma ," ütlema Andres . " mõtlema juba hommik see , kui sõitma ... mõtlema , et kui mina kahekesi võima nõnda sõitma ." aga Mari ei võtma viimane sõna kuuldav . sellepärast jätkama peremees : " sina , Mari , kõlbama nii hästi Vargamägi perenaine , olema kraps ja kärmas ja laps saama ka toim ." " miks peremees kallis püha aeg niisuke patujutt aab ," ütlema Mari nüüd , " mina ju oma laps ja Juss ." " Mari , see põlema patujutt , kui mina ütlema , et sina kõlbama ," vaidlema Andres vastu . " tõejutt , sina kõlbama küll seia perenaine ja olema võindkima see saama , kui asi olema teisiti . mina põlema otsimine ega keegi , perenaine olema olnd tubli ja töökas , muudkui las käima . ja ega kadund Krõõt see vastu põlema olnd , tema nii pidama sina lugu . ja laps armastama sina . suurem armastama , poiss põlema rääkima , tema nagu olema sina laps , mitte Krõõt ." Mari nutma . Mari olema millegipärast halb . peremees ei rääkima küll miski halb , aga Mari ajama see nutt peale . perenaine , kadunuke , olema ju ükskord öelnud , et kui ometi Mari tema laps kasvama , see eest muretsema , siis surema tema rahulik süda , sest siis olema tema laps eest hoolitsema . ja nüüd tulema ka peremees see jutt , nagu olema tema kahekesi millalgi kokku rääkima . aga mis võima siis Mari sinna parata , et tema olema Juss ja kaks laps , tütar ja poeg . ega tema siis ometi saama Juss maha jätma . samuti ei saama tema üks hoop sauna-Juss naine ja Vargamägi perenaine olema , see pidama peremees isegi teadma . ometi rääkima tema ja rääkima ka kaduma perenaine , nagu võima Mari oma elu muutma . " peremees ei pidama nõnda rääkima ," ütlema Mari viimaks põllenurk silm pühkima . " miks siis mitte " küsima Andres vastu . " miks ei võima mina siis ütlema , et kui sina põlema Juss , siis võima sina kas või tänapäev Vargamägi perenaine saama ? nutma põlema siin miski ." " Kadund perenaine rääkima ka see ... laps pärast ," ütlema Mari ja puhkema uuesti nutma . " nägema , ka Krõõt , mitte ainult mina ," rääkima peremees julgemalt . " sina , Mari , olema kohe perenaine nagu looma , sina olema niisuke käsi ots , saun ei jätkuma tema töö , tulema puudus käsi ." nõnda jutlema Andres ja Mari tagakamber kinnine uks taga . aga et tema see ka varemalt olema tegema , siis ei pannud üks see miks . olema räägitud ja olema arutama ning see lõpe . täna olema pisut teisiti . sest kui Mari täna tagakamber välja tulema , mõistma kõik sulane , tüdruk ja suurem laps - et olema räägitud mingisugune iseäralik jutt , sest Mari silm olema nutma , suu sõnakehv ja nägu tume , nagu olema tema äkki mõni raske mure . ometi mööduma püha Vargamägi Eespere , ilma et miski harukordne olema sündima . samuti tulema ja minema ka uusaasta ja kolmekuningapäev . seejärel elama harilik tööpäev . Mari mängima endiselt perenaine ja imetama Andres poeg oma tütar kõrval , nagu olema tema sündima kaksik . peremees ei rääkima Mari peale tarvilik enam miski . uus perenaine otsimine olema kipp ega kõpp kuulma . eit vaterdama mis võima , aga see jääma sinnapaika , Andres kõrv see ei puutuma . nõnda olema võima Vargamägi kõik endine jääma , kas või kevad . aga siis juhtuma nõnda , et Andres minema sulane vallavoor . sealsamas olema ka Org Pearu oma sulane . õhtu saama tema kõrtsilett ääres kokku . tipsutama ja lõõpima , kuni Pearu juba paras aur peale saama . siis hakkama naaber vahel vastastikune nokkimine , kuni Pearu pahvatama : " kallis nuabri-peremees , sina olema küll hea lõug , aga miks sina sauna-Juss naine käest ära võtma ? see , vaesekene , vahtima vesine suu pealt , kui sina tema eit ... " mis Pearu ütlema tahtma , see ei teadma , sest enne lause lõpp andma Andres tema rusikas lõug alla , nii et tema kõrtsipõrand selili kukkuma . aga sealt jalule ajama , astuma tema uuesti üleaedne ette ja ütlema : " miks sina mina lööma ? kõik reagima ju , et sina sauna-Mari ... " jällegi lendama Pearu põrand . " kui sina mina oma sauna-Mari rahule ei jätma , lööma sina maha nagu konn !" põrutama Andres Pearu . " ega sina kõik ikka jõudma maha lööma , kes reagima ," karjuma Pearu põrand . " sina käest kuulma esimene kord ," ütlema Andres . Pearu ajama ise uuesti jalule ja hakkama tunnistaja otsima , kes olema nägema , kuidas Andres tema lööma . " kaevama kohus !" karjuma Pearu . " küll kohus seletama !" Andres rüüpama viimane viinatilk klaas , maksma arve ja lahkuma ühes sulane kõrts . Pearu jääma kõrts ise tunnistaja nõutama . Järgmine päev teadma kõik , kes asi huvitama , et Vargamägi mees sauna-Mari pärast kõrts riidlema ja et Andres lubama Pearu kui konn lõhki lööma , kui tema veel julgema sauna-Mari puudutama . saunatädi kaudu puutuma asi ka Juss kõrv . see tahtma esiteks kohe Andres jutt minema , aga kui tema olema pisut järele mõelnud , jätma tema see nõu katki . kes teadma , ehk sündima tema samuti nagu Org Pearu , kui tema Andres minema Mari rääkima . pealegi , mis olema Juss peremees ütlema ? et tema Pearu vastu vahtimine andma ? aga mis siis ikka tegema . Juss mõtlema ja mõtlema , tema ei saama enam muu tegema , kui mõtlema . iga silmapilk leidma tema , et juba jälle seisma käsi töö juures , ainult mõte liikuma . ainuke pääsetee - jällegi Mari rääkima minema . kuulama , mis tema ütlema , mis tema arvama , see otsustama . aga Mari olema nagu oma endine käbedus ja sõnakus kaotama . Juss näima , nagu olema tema perenaisepõli aru vähem jääma . Juss teadma üks asi kindlasti , Mari ei teadma see . Juss teadma : Mari tulema pere ära , Mari tulema jalamaid pere ära . " armas aeg , kuis siis jalamaid saama ," ajama Mari vastu , " laps , loom ja kõik ." aga Juss ei andma järele , nõudma nagu täismees kunagi , sest saunatädi olema tema kihutaja . Mari ei jääma muu nõu üle , kui pidama peremees rääkima , sest muidu ikkagi ei võima . õhtu leidma tema see paras silmapilk . kuid Andres ei tahtma Mari minek kuulma . " olema see see kõrtsiasi pärast või " küsima Andres . " Juss olema ju kuulma saand , käima teine siin ," vastama Mari . " mis sina see tühi pärast ," ütlema peremees . " olema veel mõni muu , aga va Org Pearu . mina andma tema paar kord vastu vahtimine , lubama kohus kaevama ." " kõik rääkima kangesti , sellepärast ," seletama Mari . " just nagu siis jääma teine vait , kui saun minema . hakkama veel hullemini . ei nüüd aitama änam miski , muudkui pidama ära kannatama . laterdama seljataga , tõmmak , tulema suu sisse ütlema , lõikama vastu vahtimine , muu ei miski ." " aga Juss ei leppima , tahtma , et mina pidama saun minema ;" " mis tema nüüd hull ajama ," ütlema Andres . " kust mina siis üleöö oma uus perenaine võtma ? kes hakkama laps järele vaatama ? kes toitma poiss ! ei , Mari , praegu ei tulema see miski välja . olema aga ilusti edasi , ja kui Juss jälle tulema , siis saama tema mina juurde , mina kõnelema tema ise . mina olema tema toimetand , tema pidama ka mina toimetama . ega mina siis paha pärast ." " ei noh , ega see nüüd küll ," olema ka Mari nõus . Järgmine päev minema Juss naine pere uuesti järele , aga see saatma tema peremees juurde . hulk aeg kõnelema mees tagakamber küll vaiksemalt , küll valjemalt , aga ei olnud järeleandmine ei peremees ega saunamees poolt . ainult sedavõrd leppima Juss , et Mari võima veel seniks pere jääma , kuni Andres tema kiir kord asemik otsima . nõnda kogu asi see korraks jääma . nüüd muutuma pere üsna vaikne : Andres olema tumm , Mari keeletu , nagu varjama tema kahekesi mõni paha asi . nõnda jõudma kohtupäev käsi . Pearu olema enne see nädalapäev kõrts saksakamber veetma . võimalik , et Andres olema ainult valuraha maksmine Pearu heaks pääsema , kuid tema ei talitsema kohus ees oma keel , lubama ka tulevik igaüks vastu vahtimine andma , kes julgema tema niisugune asi nina alla hõõruma , nagu see Pearu tegema . see ei meeldima kohus , sest tema olema enne see Andres süda peale pannud omavoli mitte tarvitama , olema kõrts või kirik . sest mõlema asutis olema ju ülemus poolt lubama ja jumal seadma . Andres aga oma suurustav sõna astuma nii-öelda maksev kord vastu . sellepärast siis tulema tema peale rahatrahv ka kaks päev vesi ja leib peale minema . Pearu nägu hiilgama . Andres olema heameel tema otse kohtukull ees veel kord äianud . ometi olema parata , pidama alistuma . kohtuotsus teadma peagi kogu vald , muidugi ka Vargamägi . ja kui siis päev käsi jõudma , kus Eespere Andres vallamaja vesi ja leib peale minema , ilmuma Juss tema äraolek pere ja nõudma , et Mari nüüd saun minema , vähemalt enne , kui Andres kodu tagasi tulema . Mari punnis vastu , ja kui Juss järele ei andma , ütlema naine : " olema sina ka Pearu nõumees või , et sina niisuke asi tahtma ? teine ise kodunt ära ja nüüd pistma plehku , jätma maja kõik ui-ai . mina täna ei tulema , saama homme või sitem ." " kui sina täna tema seljataga ei tulema , siis sina ei tulema ," ütlema Juss . " just sellepärast mina täna tahtma , et Andres kodu põlema , nüüd ehk ometi . Mari , tulema kodu ! võtma ise laps ja minema ." see ütlema olema Juss ise niisugune imelik nägu , nagu kutsuma tema Mari surmasuu põgenema . juba võtma tema poiss süli ja hakkama tema riie mässima , ilma et tema õieti isegi märkama , mis tema tegema . " Juss , ää olema ikka imelik ," ütlema Mari . " laskma poiss olema . mis sina sisse siis nüüd nii korraga olema läind " " sina ei tulema enam saun , Mari ," ütlema Juss värisev huul . " tulema , Juss , uskuma mina , aga täna mitte , täna ei võima , mõistma isegi ," seletama Mari . " ei sina tulema , kui sina täna ei tulema ." " kust sina see võtma , et mina ei tulema " küsima Mari . " ei tulema ," kinnitama Juss . " tulema , uskuma ." " tulema täna , tulema praegu kohe , tulema enne , kui peremees kodu jõudma . mina üksi änam saun ei minema ." " minema täna veel , Juss , homme rääkima mina peremees uuesti . kui tahtma , rääkima veel täna õhtu , ootama , las tema aga tulema kodu ." " ära jääma peremees ootama ," manguma Juss . " ära rääkima änam tema , tulema kodu ." " ei , Juss ," vastama Mari kindlasti . " enne peremees ei tulema , tee , mis tahtma ." Juss istuma ja langema ikka enam kössi . viimaks olema tema nagu mingisugune otsus jõudma , tema tõusma püsti ja küsima kõlatu hääl : " kas sina siis tõesti täna ei tulema , Mari " " praegu mitte ," vastama Mari . " mina ei võima laps ega maja omapead jätma ." Juss kobima uks välja . Mari ei saama muidu , kui pidama natuke aeg pärast tema järele minema , et vaatama , kas tema ikka minema saun poole . sinna tema lonkima mööda väljamägi alla , sest kes teine kuju see seal kevadtali õhtupimedus mustendama . nõnda võima Mari rahulik süda tuba tagasi minema . Andres tulema hilja kodu , olema pisut purjus ja hoidma käima parem jalg , nagu olema see miski viga . tema minema otsetee tagakamber ja kutsuma ka Mari sinna . seal laskma tema oma parem jalg saabas otsast ära tõmbama , käskima Mari see ettevaatlikult tegema . " ui aeg !" hüüdma Mari kohkunult , kui tema saabas jalg . olema tõmbama . " peremees jalg olema ju üleni verine , narts olema veri punane ." " kukkuma soosild ja ei teadma mis terav ork otse jalga , pealepoole põli . pea , risu , põlema ju üsna selge , sellepärast ," seletama Andres ja lisama juurde : " võtma kapp piiritusepudel , vaatama seal all , pahem käsi , panema õige see peale , see parandama ." Mari otsima kapp piiritus , samuti ka puhas lapp , et peremees jalg kinni siduma . aga kui peremees verine püksisäär üles käärima , et haav piiritus pesema , seisma Mari juures ja imestama : " just kui puss lööma !" " eks olema ," kiitma ka Andres naeratama , " just kui puss lööma . pagan teadma , kuhu otsa mina seal kukkuma , päike olema soosild lõuna poolt oksatüügas juba välja sulatand . hea , et silm ei juhtund , olema elu aeg pime teind ... aga küll piiritus tema varsti parandama , sest põlema miski . õnnetus käima ikka mööda inimene , kiva ja kännas tema ei puutuma . see pagan viin , põlema ju teine harjund . ütlema küll , et joobnu ja laps olema kukkuma padi all , aga seal tema nüüd olema ... " kui haav kinni olema seotud , laskma Andres ise kasukas käsi andma ja võtma sealt tasku sai ning kompvek ja laduma tema laud , ütlema ise Mari : " see siin olema laps , see sina see hoidmine eest ... ei olema mina see uskund , et mina sina pärast pidama kinni istuma ja nõnda oma jalg veristama . siiski ei tahtma sina mina perenaine tulema ." " peremees , ää rääkima nõnda , see olema kuri !" vastama Mari paluvalt . " kui kuri , siis kuri ," ütlema Andres , " aga perenaine tahtma sina ikkagi , ega mina siis muidu põlema istuma läind . ja nüüd see jalg ka veel ." Mari hakkama nutma , sest mis muu olema pidama tema tegema . saama ei läinud tema kurk alla , käima suu ringi , Mõtles , et hoidma teine Juss , pistma tema pihk , kui see homme tulema pere . siis rääkima tema ka peremees , sest kauem see nõnda jääma ei võima , pidama lõpp tegema , nii või teisiti . Mari kippuma kõik üle pea kasvama . XIX Aga Juss olema enne kõik üle pea kasvama , see olema rutemini sündima , kui Juss isegi oskama aimama . saunatädi ei teadma see miski , ehk küll tema Juss oma sõna kui punane raudora vahetpidamata kõrvetama . õhtu mägi alla tulema otsustama Juss , et homme olema viimane päev , ja kui Mari ka siis ei tulema , siis olema lõpp . mis tema see lõpp mõtlema , see olema tema ise hästi selge , vähemalt olema tema osanud see täna sõnastama . aga kui tema kodu pime tuba asemele heitma , hakkama tema kuri kiusama , kes olema kiusama tema varemalt Mari pärast , nagu tulema see kuri just Mari . nõnda ei võima Juss muidu , kui tõusma ase , nagu tema sinna olema heitma , üleriie selg , võtma sein lõks puss , pistma see põu , lahtiselt , nagu tema lõks seisma , ja minema välja . " Juss , vaeseke , ei saama ega saama rahu ," ütlema saunaeit vanamees . " las tema minema ja käima , mis sina tema asi ," vastama Madis . aga tädi ei saama rahu . natuke aeg pärast lausuma tema uuesti : " kuhu tema nüüd küll veel pidama minema , õige Mari vaatama või " vanamees ei vastama see peale miski . aga saunatädi eksima : Juss ei läinud Mari vaatama , sest sealt tema ju alles vähe aeg eest tulema . Juss minema sama tee üle väli , kust tema jõulu keskmine püha olema jooksma , kui tema tõttama lumine kuusk vahele piiluma , kuidas tema Mari pere-Andres kirik sõitma , roosiline saan , punasekiri tekk ja kõrge look , mis noor mära peal . praegu , pime , olema tema rutt sugugi väiksem kui see jõulu keskmine püha . Juss jooksma , nii et kops töötama sepalõõts ; ise hoidma kramplikult puss pea kinni , esiteks põu , nagu olema tema pime väljamägi keegi eest varjama , pärast lausa õhk vehkima , et olema soodsam jooksma . Juss jooksma seni , kuni tema jõudma sinnasamasse kuusk vahele , kus tema olema piiluma jõulu ajal . lõõtsutama ja kuulatamine ajuti hing kinni pidama ronima tema varsti tee lähemale ja kükitama viimaks otse teekallas kaks paks ning madal kuusk vari . aga natuke aeg pärast tõusma tema uuesti püsti , sest tema saama aru , et praegu olema tema ise keegi eest varjama . hulk aeg pidama tema siin kaks kuusk varjus seisma , enne kui hakkama tee samm kostma ja kui hakkama viimaks paistma tulija must kogu . Juss kükitama maha ja hoidma pussipea kramplikult pihk . süda kippuma kui meeletu peksma , kuskil üleval lõug all või mõni muu paik arvama tema tema tundma . kui ometi tulija enneaegu tema hirmus südamepeksmine ei kuulma , siis olema kõik ots ! aga ei , tulija ei kuulma nähtavasti miski , sest tema lähenema omasoodu vahetpidamata , ikka samm samm järel , aina jalg jala ette , nagu olema tema aeg küll . imelik viis ei tulnud Juss kuusk varjus sugugi pea mõtlema või kavatsema , mis tema oma puss tegema või kuidas tema tõeliselt talitama . see asemel nägema tema äkki ise kuskil kuusk all , mis oks olema silmus nöör , ja tema ning Mari hoidma kahekesi nöör kinni . Juss tahtma see lugu üle pikemalt järele mõtlema , aga enne jõudma tulija ligi ja hakkama kuusk mööda minema . paras silmapilk . mõtlemata kargama Juss kuusk tagant välja , aga tema parem jalg hakkama lumi seisev alumine kuuseoks taha kinni , tema komistama , kukkuma peaaegu , toibuma ometi kohe ja jooksma ülestõstetud puss . aga teine olema Juss komistus ajal ümber pöörduma , ja et tema kaitse miski käsi ei olema , siis lööma tema Juss jalg . nõnda sattuma Juss puss tema pealepoole põli . seega arvama Juss , et kõik olema nurjama , tema viskama puss ära ja hüppama üle kraav mets sügav lumi , kaduma paks kuusk vahele . Andres jätkama oma tee kodu poole . Juss sumama mööda sügav lumi välja äärde ja minema üle mägi otsetee saun suunas . lage põld aed ääres kandma hang . aga kuigi tema olema kandma , ometi olema Juss vististi tema läbi ronima , ilma et tema miski olema tähele pannud . praegu talitama tema nagu kuutõbine . kodu jõudma minema tema lehmalaud ette , seisatama seal üürike , avama siis laudauks ja vaatama sisse , nagu tahtma tema lehm miski nõu küsima või lohutus leidma . aga see magama rahulikult , ei tõusma üles , sest tema teadma , et praegu olema ei söök ega jook lootma , olema ju südaöö . Juss vaatama natukene aeg magav lehm ja kuulma selgesti , kuidas see mäletsema , sulgema siis uks , ronima laud ots üle aed , kus tema oma käsi kriimustama , ilma et tema see olema märganud , minema lähedale kuusk alla , mis üks oks olema nii madal , et tema ulatuma see kikivarvas tõusma puudutama . siin võtma tema püks nööritükk , mis alles silmus otsas olema . " eks olnd hea , et tema jätma ," mõtlema Juss silmus kohta , " nüüd olema valmis , põlema tarvis tegema ." nõnda mõtlema siduma tema nöör otsa kuuseoks , pistma pea silmus ja tõmbama jalg kõverasse . sealt Madis tema koidik leidma , kui tema tahtma kuusik minema jumal asi üle järele mõtlema . aga kõik panema pärast väga ime , et kuidas see küll nõnda võima sündima , sest Juss jalg puutuma ju rippuma maha . kuidas võima silmus nõnda kokku jooksma ? " küll vanakuri see eest hoolitsema , et silmus kinni jooksma ," seletama saunatädi , " siduma nöör kas või aeg tugiteivas külge . tema sina silmus kael panema , või siis inime ise niisuke tegu toim saama , liiatigi veel Jussi-sugune mees . tema ei teind ju kärbes kuri ." kui Madis vastu algav koidupuna Juss rippuv kuju nägema ärkama , jääma tema esiteks ammuli suu vahtima , nii et piip maha kukkuma , ja karjatama siis : " Juss !" nüüd pöörduma tema kannapealt ümber , jätma mahakukkunud piip sinnapaika ja ruttama tuba tagasi . tema liigutus ja nägu olema niisugune , et eit , kes juba kamber olema käima ja Juss leidma vajaka olema , kohe aimama ja omakorda karjatama : " Juss !" olema parata , Madis pidama jalamaid pere minema . esiteks tahtma eit minema , aga vanamees ütlema : " sina ehmatama oma kisa pererahvas ära , mina minema parem ise ." nõnda jääma eit üksinda saun . ja ehk küll Vargamägi saun uks kunagi olema lukustama ega riivitama , ometi lükkama eit nüüd sisemine uks riiv ette ja suruma selg kõvasti vastu uks , nagu tahtma sealt keegi sisse tikkuma . niisugune hull hirm ajama Juss poodult saunatädi peale , ehk küll tema elavalt kogu Vargamägi peaaegu miks ei pandud . saama tõsi Vargamägi saun tark sõna , et pidama kaitsma surnu , mitte elav . pere olema hirm pooma Juss pärast väiksem kui saun . hääletu , tumm hirm ! ainult peremees ise , kes alles magama ärkama , suutma viimaks ütlema : " Või siis nüüd ise , hull , üles poond ." see sõna vabastama nagu kogu maja kangestus . jooksma uks välja ja mööda mägi alla saun poole Mari poolpaljalt ees , teine tagantjärele . Andres mõtlema esiteks minema , aga kui tema oma jalg liigutama katsuma , siis tundma tema , et parem olema tema mitte liigutama , sest muidu minema teine ehk veel käsi hukka , hakkama mädanema . nõnda jääma tema tagakamber säng pikutama ega võtma üldine jooks osa . kui Mari Juss nägema , karjuma tema kohe : " see olema sama nöör mis seekord heinamaa !" teine ei mõistma Mari sõna ja see ei andma see kohta ka mingi seletus , nagu olema tema tema määrama ainult iseenese ja surema Juss . Sauna-Juss surm olema mitte ainult Vargamägi , vaid kogu ümbruskond suur sündmus . Andres ja Pearu vahele langema tema tume vari palju aasta kestel , võib-olla eluots . juba esimene kokkupuutumine ütlema Andres Pearu teine kuulma : " saama oma lõõpimine palk käsi : sauna-Juss pooma ise ülesse ." ja Pearu kas ei osanud või ei tahtma vastama , aga tema vaikima . Mari olema kui tapma . piim kaduma rind tilgatumaks . laps pidama hakkama lehmapiim andma . õnn lüpsma pere kaks lehm , nii et piim jätkuma pere ja ka Mari laps . Mari esimene mõte olema : kui võima oma pea sama silmus pistma , kus olema Juss ! kui võima sama nöör sama kuuseoks siduma , siis olema kõik möödas ! aga iga kord äratama tema see mõte laps kisa ja nutt . Rask olema ütlema , mõjuma nõnda ainult tema oma laps häälitsemine või hakkama süda kinni ka pere laps karjumine . üks olema kindel : niipea kui tema kuulma laps hääl või tundma see puudutamine , kaduma tema kohe silm ainiti tühjus sihitud pilk ja silm tulema see asemele ikka pisar . see tooma pisut nagu kergendus . Andres ei lausuma miski sõna , lamama ainult säng , haige jalg siruli , või istuma tool miski nokitsema . unustama Mari miski tegemata , siis laskma tema tüdruk tegema . see märkama olema Mari tundmus , nagu andma peremees tema märk , et tema olema aeg minema . aga nüüd olema Mari enam paik , kuhu pugema . külm saunakamber lamama Juss ja ootama puusärk . jälle tulema Meistri-Ants Vargamägi Eespere surnukirst tegema , aga aidalakk laud järele ei ronima nüüd peremees ise , vaid sinna minema Meistri-Ants ühes sulane . " kukkuma jalg , mädand , katki , hoidma see , et halb ei minema , muidu mõni teadma mis tegema teine ," seletama peremees Meistri-Ants . ei olnud nüüd ka enam see jutt , kas puusärk Juss ka meeldima ja kas tema vesi pidama ; tegema ilma igasugune arutus , nagu olema see , kes tema tegema , tema kohta miski ütlemine . samuti puuduma Meistri-Ants ka hõbenarmas ja punnpalge tiibingel läikiv plekitükk . ei topitud nüüd vorst ega sõtkuma sai . Sealiha-käntsakadki jätma ahi panema , nagu olema see kõik meelest unuma . see olema tõesti kurb matus , kus olema keegi vähem rõõm . Juss matma laupäev . peale oma inimene olema matus veel Hundipalu Tiit ja Aaseme Aadu , et olema , kes aitama puusärk tõstma ja haud kinni ajama , sest Andres ise jalg olema ikka alles haige . aga juba käima tema lonkama tuba mööda ja tuba ümber . matusepäev hommik panema tema ise riie ja sõitma Juss maha viima . Juss matma meel laupäev , et olema võõras pealt vaatama , sest Juss matma surnuaed taha puu alla , matma ilma kirikukella-löömine , ilma õpetaja ning isegi ilma köstri-isand lugemine ja laulmine . see olema Mari kogu õnnetus kurvem külg . Juss olema ju ikkagi tema mees Ja tema laps isa , ja nüüd pidama tema matma nagu loom ! ei olema nii suur õnnetus surema , kui autult surema . küll olema Mari ise õpetaja paluma käima ja lõpuks kõigest loobuma , ainult üks mitte : et Juss lubama lööma üks kell , aga õpetaja olema kui jää ja raud , ei lubama . nõnda siis sõitma Juss üsna vaikselt oma viimne teekond , olema isegi puutelg vanker login kuulma - olema ju lumetee . ja kui jõudma sinnamaale , kus mõisapõld surnuvoor peatuma , et valge riie kellalööja kirikutorn märk andma , siis sõitma Juss peatuma edasi , sest olema ju keegi miski lehvitama . ei olnud üldse põhjus kirik juurde minema , vaid sõitma otsetee surnuaed . aga isegi see viimne jumalaarm , õnnistama ja pühitsema maa , pidama Juss ilma jääma . ometi olema keegi , kes halastama : see olema Vargamägi Andres . sest kui puusärk olema juba haud lastud ja köis välja tõmbama ning kui mees muld pealeajamine labidas haarama , võtma Andres tasku palveraamat , tegema see lahti , paljastama oma pea ja ütlema laulusõna ette . Sauna-Mari olema ikka laulma armastama ja oskama kõik viis , mis kirik laulma , aga täna ei saama tema piiks tegema , nii hirmus suur valu olema tema äkki kurk . suur valu suur rõõm pärast ! tema olema kunagi pea tulnud Andres paluma , et see Juss haud lugema ja laulma , Andres olema see ise oma pea tegema . Mari tulema see nii ootama , et tema otse ihuliige pehme minema . ja siis saama tundmus võit : nüüd olema kõik jälle hea . sellepärast olema nii hea nutma , kui mees laulma ja Andres lugema . aga lõpuks ei saama Mari muidu , kui pidama mees kaasa laulma , suur hääl nutma ja laulma , nii et mees õieti ei mõistma , kumb Mari tegema . kõik arvama , et Mari nutma suur kurvastus pärast Juss haud , aga ometi olema see nõnda . rõõm pärast tahtma Mari laulma , aga nutt kippuma millegipärast kangesti peale . nõnda laulma Juss haud mees ja ainuke naine Mari , sest teine ei olnud . küll olema tahtma ka saunatädi tulema vaatama , kuhu see Juss õige panema , aga tema ei saama , pidama jääma pere laps kari . Pere-Andres hool tõttu matma siis Juss nagu kord ja kohus , ja kui keegi võõras olema surnuaed mööda läinud ja laul kuulma , siis olema tema ehk ainult see imestama , miks küll laupäev surnu matma , aga tema olema mõte tulnud , et laulma surnuaed taga , mitte aed sees . Mari olema mõelnud , et niipea kui tema Juss olema maha viima , minema tema pere ära - minema kogu Vargamägi minema , niipea kui tema olema ise ulualune kuulama . aga Andres lugemine ja laulmine Juss haud tooma tema meel muutus . tema sõitma üks tema Vargamägi tagasi ja äraminek ei tulnud tema enam pea . mingisugune ähmane või uimastav tuimus võtma tema üle võimus . ja kui siis peremees ise mõni päev pärast Mari tema minek jutt tegema , küsima , tahtma tema edasi jääma või lahkuma , siis ei vastama Mari miski , hakkama ainult nutma . " ega mina sina ei ajama , ää see mõtlema ," ütlema Andres tema siis . " mina olema muidugi parem , kui sina jääma , võima rahulik süda kodu ära minema , maja sina hool jätma . aga mina mõtlema , et kui ehk sina ise , siis ... " aga Mari ise olema miski arvama , tema ei teadma üldse enam miski . saun ümbrus ja saunakamber kartma tema , mujale aga olema minema oma kaks laps . " noh , eks elama siis edasi , aeg andma arutus ," lausuma peremees . ja et asi üks pool olema , tooma Mari lehm alt üles ja mahutama pere laut . XX Algas harilik argipäevaelu . olnud torm järel tunduma Vargamägi nii vaikne . olema nagu keegi siin muu huvi ega mure kui aga kodu loom talitamine , tuba toimetus , vokk vuristamine , lõng haspeldamine ja kerimine ning kangas kudumine , ikka üks poolöö teine poolöö . ainuke vaheldus olema kiriku+skäimine . nüüd sõitma Andres ja Mari sootuks vaikselt , nagu istuma tema saan , selg vastakuti . tõeliselt ei minema tema kirik pärast , vaid surnuaed ja see tagune pärast , sest üks puhkama ju Krõõt ja teine Juss . kirik olema kõrvaline asi , muidu moepärast rääkima , sest Andres olema kunagi suur kirik sõber olnud ja Mari võõrduma tema Juss matus pärast . nõnda siis ajama Andres hobune surnuaed värav ja panema tema seal heinavõrk ette . ise minema tema Mari , kuni üks astuma värav sisse ja teine pöörduma aiaäär mööda kaugemale puu alla . lumi olema sügav , Mari sumama põli sees , aga see po1e miski , sest tema panema ise kaks villane sukk kodu jalg . kuluma tükk aeg , siis tulema mõlema jälle saan juurde tagasi , Andres võtma hobune heinavõrk eest , tema istuma peale ja sõitma kodu poole tagasi , sõna lausuma , nagu tema olema tulnu . peaaegu kunagi ei peatuma Vargamägi Andres nüüd kõrts juures ega astuma sinna sisse . juba enne liikuma Vargamägi vähe inimene , aga nüüd liikuma veel vähem , eriti talv , kui tee käima silmalt üle soo ja raba . olema tundmus , nagu hoiduma kõik meelega Vargamägi eemale . tulema vahetevahel mõni sitsikaupmees oma kelk või kandam ja kaltsukaupmees kausikoorem . naaber vahekord olema Juss surm saadik ehk pinevam kui kunagi enne . ometi julgema Pearu üks õhtu Eespere sisse astuma , muidugi purjus pea , nagu ikka niisugune korr . suur müra ronima tema uks kamber . olema õhtune aeg ja Eespere olema kõik kodu . " tere kua , kallis nuabrimees !" hüüdma Pearu Andres . " sina ei tulema ega tulema mina vuatama , mina tulema siis sina . Kuda sina elama ja olema kua ? põlema sina millalgi näind . kõrts sina änam ei käima , surnuaeg põlema mina asi , seal suaks sina kokku . ootama , et kutsu mina kua Juss maha viima , aga ei ühtima , laulma ja lugema ilma oma nuabrimees ." " ega mina matuksele-kutsuja olnd , kutsuja istuma seal ," ütlema Andres Mari näitama . " tõsi jah , ega sina , kallis nuabrimees ," olema ka Pearu nüüd nõus . ja Mari poole pöörduma hüüdma tema : " tere kua , Mari ! alati olema sina nii rõõmus nägu ja aeva laulujaal suu , kuulama ja imestama . aga nüüd olema ära lõppend , põlema sina änam oss ega tuss . kõik Juss pärast . Veart mees olema see va sauna-Juss , ei mina tema laid . ja mina kallis nuabrimees - mina riidlema küll kahekesi , aga mina armastama tema - nojah , kallis nuabrimees , tema ei jätma , tema ei jätma kunagi , olema see köster , kirikuõpetaja või mina , Org Pearu . sellepärast mina armastama tema , et tema ei jätma . manguma köster , manguma õpetaja , ei tulema teine , ligund , kirikumees põlema tulnd , kus nüüd see , aga nägema , Andres tõmbama raamat tasku ja laskma laul lahti . vänge mees , veart mees ! mina tulema tema leppima . olema küll pisut purjus , aga sest põlema ühtima , nuabrimees asi , muidu ei julgema , ei olema süda ega kuraas , sellepärast . sina , sauna-Mari , olema nüüd jälle nagu pere-Mari , lehmamullikas tooma pere . jah , nõnda ’ p see sina elu käima . olema sina mees ja kõik , tegema sina lehmalaud , elama saun , aga mis olema inimene elu - nagu rohi vikat ees . olema veel laps sina , oma laps ja pere laps , üks , kaks , kolm ( Pearu lugema sõrm ) ... viis , kuus laps , sina ise kaks ja Krõõt neli , kokku kuus . jah , olema see Eespere perenaine üks veart inimene , ainult nõrk veri , surema ära , ei pidand Vargamägi vastu . aga mina eit pidama , tema pidama küll ... nojah , surema ära õnnis perenaisuke , sina hoidma jätma oma tütar ja poeg . see suab Vargamägi peremees , kange peremees suab . aga kahju olema kadund perenaine . sina olema kua kahju , sauna-Mari . sest vuata , kui mina mõtlema , et mina seekord Andres kõrts nõnda ütlema , ja et siis Juss - Essuke aitama tema taevariik ! - nojah , et Juss ... mina ei Sua muidu , kui pühkima silm , minema tahakamber ja pühkima seal ( Pearu pühkima silm , sest seal olema pisar ) ning ütlema siis oma eit , oma lambasihvre , et Eespere Andres , see mina kallis nuabrimees , olema ikka täismees , virutama mina siis kõrts põrand , kaks kord virutama , sest miks mina puutuma sina ja Juss , kallis Mari . aga kui mina kõrv puutuma , et Andres , see kallis nuaber - kange vanamees olema tema , hästi kange - Juss haud olema lugend ja laulnd - Hundipalu Tiit kiitma - siis nutma mina suur jaale Hundipalu Tiit kael ja ütlema tema , et oh miks ei kutsuma mina Juss haud lugema ja laulma . kas mina ei olema veart mees ? sest kui ei kögisema köster ega õgis õpetaja , siis tegema Org Pearu oma toru lahti ja laskma kuulma , nii et Juss haud kuulma ... ja veart mees olema see mina nuabrimees , sellepärast tulema tema leppima . sina , Mari , leppima kua , et mina kõrts nõnda ütlema ... rahu olema Juss põrm surnuaed taga ! kui lumi ära sulama , minema tema haud vuatama . sina ise , Mari , võtma mina käest kinni ja viima mina sinna , käsikäes minema Juss vuatama , ja sina kõrval tahtma tema issameie ära lugema , sest " oh inimene usin , sina vuata vara , hilja ". Anna mina oma väike käsi , Mari ... " " ära puutuma !" hüüdma Mari , kui Pearu tema lähenema tahtma . " rääkima suu , mitte käsi ." nõnda pidama Pearu ainult sõna leppima , Mari tema käsi ei andma . aga see ei pannud Pearu miks , rääkima edasi , kuigi üks õieti aru ei saama , mis . ikka uuesti ja uuesti pöörduma tema leppimine ja andeksandmine juurde tagasi . leppima kõik mitu kord . leppima laps . aga kui tema väike Andres juurde jõudma , ütlema tema : " noh , sina Vargamägi noor peremees , kuda siis sina käbar käima ? kas sina kua nii kange vanaanees suab kui sina isa , mina kallis nuabrimees ? aga teadma : veart mees olema sina isa , kasvama sina kua nii veart mees , sina räbalake , sina sitaratas . mina Joosep kasvama kua veart mees ja siis olema Vargamägi kaks veart peremees , kange nagu isa , mina ja Andres , kaevama kahasse kruav ja käima kohus . ema ei olema sina , vaeseke , võera rind pidama imema , nagu mahajäetud põrsas utt all . Veart ema olema sina ja hele jaal . kui suur saama , siis reagima sina kõik , kes olema sina veart ema ja kes olema mina , sina nuabrimees , Org Pearu ... " Pearu meel minema uuesti härras ja silm hakkama tema vesi jooksma . et laps karjuma pistma , siis pöörduma Pearu Andres poole ja pidama tema pikk kõne leppimine ja andeksandmine , mis see nagu sääsk pirisemine kuulama , ilma et vaev olema võtma sõna vastama . nõnda hakkama Pearu jumal jätma , sattuma aga uuesti kõnelus ja see järel algama uus jumalagajätmine ning käeandmine . Vesi uks ja uks eest väljast tulema tema tagasi , et miski ütlema , mis tema ise arvama olema unustama . " Pearu olema vist Juss hing süda peal ," ütlema Mari pärast Andres , kui teine olema kuulama . " kes tema teadma , mis tema süda peal olema ," arvama Andres . " aga silm jooksma teine nii vesi , kui tema rääkima ." " purjus pidama ," lausuma Andres . " ei teadma , kas ainult purjus pea ," kahtlema Mari . " hale süda teine ikka ka ." " viima tegema hale , kuri ja hale . eks sina vaadand , silm teine kui ussisilm ja kõrv kui metsloom . katsuma miski ütlema või tegema , torkama sina teinekord nagu naaskel . küllap olema tema täna oma asi , miks tema tulema , ei muidu . mitte Juss ega Krõõt pärast !" " ei teadma ." " mis seal teadma ," vastama Andres . " tulema muidugi mina kahekesi vaatama , kuidas elama ja olema , kas hakkama miski silm ." see kohta ei öelnud Mari miski . natuke aeg pärast jätkama Andres : " tulema vaatama , kuis asi mina vahel olema . nägema , kuis tema silm mina poole vilksima vaatama , kui tema sina käsitsi kallale tikkuma . see olema kõik sellepärast . tahtma nägema , mis mina tegema ." Mari süda lööma värisema , sest tema teadma , et peremees rääkima asi , mis tema hirm peale ajama . kui ometi olema võima eluots sauna-Mari jääma , kes täitma Vargamägi perenaine kohus ! Mari tahtma see tegema nurisema , kas või palk , ainult kui tema võima oma laps kaelakandja kasvatama . rohkem Mari ei soovima . aga Andres soovima rohkem . tema tahtma Vargamägi perenaine ja iseenese naine , sest tema tahtma veel laps . tema tahtma veel palju laps , tahtma poeg ja tütar , kes pidama Vargamägi see tegema , mis tema tema olema mõelnud ja mõte määrama . " kõik ju ootama ," rääkima Andres natuke aeg pärast edasi , " et mis mina nüüd tegema , sest Juss põlema änam ja mina olema perenaine tarvis ... et kas hakkama viimaks õpetaja juurde minema või . sest ega siis üks uskuma , et mina niisama teineteise kõrval siin elama . kõik arvama , et mina juba enne Juss surm teisiti olema , sellepärast see kõik olema ." " ega tema siis ometi arvama , et nii ruttu peale Krõõt ja Juss surm ... " kohmama Mari . " kes see hoolima ," vastama Andres . " kes siin ilm aeg surnu rehkendama . surema elama omaette , mina omaette ." Mari ei vastama , peremees ei jätkama . liiga värske olema haud alles muld , liiga värske süda haav . vaevalt olema Andres jalg üsna terve saama . ootama kevad . kevad tulema , aga siis algama uus häda ja uus mure , nii et Andres perenaine küsimus üsna näima ununema . kevad hakkama kemplemine Pearu . see olema , küll talv leppima käima , aga see olema rohkem tarvis kui ainult armulaud minemine kirik . juba esmaspäev hommik pärast kiriku+skäimine mõtlema mees teine mõte , mõtlema mehine mõte : kuidas üleaedne krunt vesi paisutama , soosild kõrvale auk kaevama , põllutee kivi veeretama , piir aed lõhkuma , põllupeenar üles kündma , naaber karjapoiss kimbutama , tema sulane riidlema või ükskõik missugune vingerpuss mängima , et üleaedne ärritama ja tema kohtukäimine hukutama . varsti olema sealmaal , et protsessima küll kraav , küll loom , küll tee , küll teesillutamine , küll põllupeenar pärast . kord olema üks kaebaja , kord teine . kes õigus , kes kõverus , võima vanajumal mõistma , mitte maapealne kohus . aga rukkilõikus ajal juhtuma ometi niisugune asi , et iga inimene tahes või tahtma pidama mõistma : Pearu olema oma üleaedne vastu kelmistükk tegema või vähemalt tema kahju sünnitama . kohus kahtlema küll hulk aeg , aga ka tema ühinema viimaks harilik surelik arvamine . olema nimelt nõnda , et kui Andres üks öö keset rukkilõikus kustki voor kodu tulema , leidma tema Pearu , kes joobnult vanker magama , hobune oma rukis . see nägema ruttama Andres kodu , äratama sulane ja tüdruk , laskma ka sauna-Madis alt üles kutsu+da-ning nõnda neljakesi minema tema Pearu vaatama . Või ainuke arvamine olema : Pearu pidama olema meel hobune tee kõrvale juhtima ja tema läbi oder sõitma , et üleaedne küpse rukis pääsema , kus tema ei sasima hobune ja vanker niipalju kasvav rukis , kui lõhkuma valmis hakk . tunnistaja pära+lejõudmine norutama hobune keset Eespere rukis , ohi ratas ümber , kuna Pearu ise vanker õnnis und näima magav . kui asi kõik üsna selge olema tegema , saatma Andres üleaedne eit järele , et las see ise tooma oma vanamees tema rukis välja , nägema asi ometi oma silm , teadma , kes õigus , kes ülekohus . nõnda see sündima : teisepere eit ise sõidutama oma vanamees läbi üleaedne rukis ja oder tee ning mööda tee kodu , ise silm vesi täis , nagu olema tema surnumatja . katsuma teine vanamees äratama , aga see olema uni kui tina . lepitus ja kahjutasu ei räägitud ei perenaine ega hiljem ka Pearu ise , sest üleaedne ei rääkima teineteise üldse mujal kui kohtukull ees või kõrtsilett ääres , nii-öelda avalik paik . Vargamägi võima vastastikku ainult sõimlema ja teineteise näägutama . nagu ikka , nõnda olema Pearu ka seekord oma mõjuv vabandus : tema olnud purjus , hobune läinud omapead , tema ise raskesti magama . see vabandus võtma kohus arve , sest joomine olema ju ülemus poolt mitte ainult lubama , vaid ka seadma ja viin ise olema jumal armuand kurb rõõmustus . seega ei võima viinastunud uni miski kuriteoline olema . aga Andres tegema tunnistaja varal tõenäoline , et Pearu ei võima siis magama , kui tema läbi oder tema rukis sõitma ja seal kuiv , eelmine päev tegema hakkjalg maha ajama , vaid tema pidama siis tingimata ärkvel olema ja ise hobune ohi juhtima , kui tema keegi teine kaasas olema , kes see võima tegema , kuna tema hiljem ära minema ja Pearu sinnapaika jätma . alles siis , kui hakk juba olema maha aetud , pidama olema ohi ratas alla lastud , sest hobune omapead minema olema see vististi ammu enne sündima ja siis olema hakk jääma maha ajama ning raske kahju sündima . mis aga puutuma see , et joomine olema ülemus , s.t . jumal asemik poolt lubama ja seadma ning et viin olema jumal armuand kurb rõõmustus , nagu auväärt kohus arvama , siis olema Andres see üsna nõus . aga tema nõrk arusaamine järgi olema Pearu kallis jumal armuand kurjasti tarvitama - ligimene kahju . sest mis sündima , kui tema , Vargamägi Andres , ja ka kõik teine vald peremees ise Pearu eeskuju purju jooksma ja siis vastastikku üksteise küps rukis läbi sõitma ning hakkjalg maha ajama ? Andres arvama olema see soovitav , kui igaüks oma rukis purjus pea nõnda sasi ja oma hakkjalg nõnda purustama , rääkima võõras vara raiskamine . see ei võima enam kuidagi jumal armuand ja tema armunõu kokku käima . Lõpp kalduma ka auväärt kohus arvamine , et üldine rukkisasimine purjus pea , olema oma või võõras põld , ei võima mitte jumal armunõu olema , sest kirjutama olema : kes olema , see pidama andma , ja rukkisasimine ning hakk purustamine olema mitte andmine , vaid võtmine . nõnda saama Pearu raskem karistus , kui tema algus olema kartma . muidugi Andres arvama olema see vähe , nagu tema vähene pidama oma kahjutasu . aga olema parata , kohtukull pidama alla heitma . pärast kohus minema üleaedne kõrts . mis üks ütlema olema jääma , see võima teine vabalt rääkima . viinaklaas juures sobima jutt üldse paremini kui kohtukull ees , sest siis olema vaja vastaspool kuulama , võima korraga karjuma , niipalju kui rind hääl tulema . nõnda olema asi mõlema palju selgem , sest igaüks kuulma ainult üks arvamine . üks asi olema ometi olema , mis kohta Pearu olema tahtma oma vastane arvamine kuulma , nimelt : kuidas sattuma tema küll läbi oder naaber rukis ja ajama seal tema hakk maha ? Pearu ei suutma kuidagi uskuma , et hobune ise nõnda olema heast-paremast tee kõrvale pöörduma ja mööda vili läinud ümber kolama . tema olema ju ennegi küllalt vanker magama , aga hobune olema kunagi muu tegema , kui mööda teeserv sööma lõpuks kodu läinud . üsna purju jääma julgema Pearu naabrimees minema seletus küsima , aga see vastama mitteteadmine , sest tema leidma ju ainult Pearu oma rukis , see olema kõik . " siis olema sina niisama rumal nagu mina ," ütlema Pearu , kuigi tema oma sõna ise ei uskuma , sest tema arvama pidama Andres asi rohkem teadma kui tema . Andres tabama Pearu sõna õige koht : tema tahtma ikka Pearu targem olema . sellepärast vastama tema üleaedne : " kes siis oma tarkus teine õpetama ." ise muigama kavalalt . " sina siis teadma , kuda mina sina rukis saama " küsima Pearu . " teadma või ei teadma , sina nina mina see ikkagi ei kirjutama ," vastama Andres iseteadvalt . " mis sina maks tahtma , kui ütlema " küsima Pearu . " võtma kümme rubla ! ... säh kakskümmend viis !" " panema juurde ," ütlema Andres , " ega mina tarkus nii odav olema . " " no kolmkümmend !" karjuma Pearu . kõrtsmik laskuma rinnuli lett . Kogu kõrts olema pinevil . " lits mees see Vargamägi oma ," ütlema kõrtsmik ja laskma hammas vahelt lirtsti üle lett põrand , ärpleja jalg ette . " no võtma raha !" karjuma Pearu . " hea küll ," ütlema Andres viimaks , " kolmkümmend eest mina ütlema . aga sina ei tohtima keegi edasi ütlema , kohtulaud ees ka mitte ." " pidama , pidama !" hüüdma Pearu ja katsuma joobnud pea mõtlema . " ei , see põlema mina nõus ," ütlema tema siis . " sina võima mina raha tegema , mis tahtma , ja mina tegema sina sõna , mis tahtma : laskma kas kirik kantsel maha ütlema või kirik uks ette pappel lööma , et kõik teadma , mis sõna eest Org Pearu Mägi Andres kolmkümmend rubla maksma ." " üks tema mats puhas !" hüüdma Andres nüüd . " tee mis tahes , laskma või lauluraamat üles panema ." " kas kuulma , mees , ja sina , kõrtsmik , seal lett taga : Mägi Andres ütlema mina siin kõrtsilett ees , kuda mina saama tema rukis , ja mina võima see tegema , mis tahtma ." " Anna raha kõrtsmik kätte , muidu pärast petma , sina põlema uskuma ," ütlema Andres . Pearu andma raha ja kõrtsmik võtma see vastu . nõnda olema nüüd kõik kord , ootama ainult , millal Andres oma uudis ilmutama . aga äkki astuma see Pearu juurde , panema oma suu tema kõrv äärde , käsi ette vari , et teine miski ei kuulma , ja sosistama nõnda miski . Pearu olema sugugi ette valmistama , et tema nii ruttu Andres saladus teadma saama . aga niipea kui tema see olema kuulma , karjuma tema : " sina pidama ju kõvasti , et kõik kuulma !" " see kaup ei olnd ," vaidlema Andres vastu . " kõrtsilett ääres , kõik ees , nõnda olema mina kaup ja nõnda mina tegema . kõik kuulma mina kaupa ." tõusma üldine kisa ja kära . kõik olema muidugi arvama , et Andres pidama ütlema oma saladus valjusti , nii et ka teine kõrtsiline kuulma , aga kõik mäletama ka see , et valjusti või salaja ütlemine kaup sees jutt ei olnud . tõusma küsimus : kuidas otsustama ? Pearu nõudma kõrtsmik raha tagasi , Andres keelama andma , sest tema olema ju oma saladus Pearu öelnud . kõrtsmik irvitama . " lits mees see Vargamägi oma ," kiskuma tema läbi hammas ja sülitama alla oma jalg vahele põrand , sest teine pool lett olema praegu niisugune liikumine , et sinna sülitama mingi võimalus ei olnud . " mina pidama kaup kinni ," seletama Andres . " kui Pearu tahtma , võima tema oma sõna kordama ja panema tema tema siis lauluraamat , lööma pappel või lask õpetaja kantsel maha kuulutama . aga see ütlema mina sina , Pearu , et kui sina oma sõna tunnistaja suu läbi ei võima kinnitama või kui sina mina avalikult laimama hakkama , siis andma sina kohus , see pea meel ." kõrts möirgama . " Pearu olema sees !" hüüdma mitu paa . aga asi olema veel otsustama . raha seisma alles kõrtsmik käes . Pearu lubama kohus kaevama , kui see Andres välja andma . " olema ikka mees , Pearu ," rääkima kõrtsmik . " kõrts kõrts õigus , kohus kohus õigus . olema asi kõrts alustand , siis lõpetama tema lett ees , ära pood tema kohtukull ette . kui muidu ei saama , las teine otsustama , kuulama ise Andres pealt . ütlema nõnda , et kõrtsilett olema kohtulaud ja mina see laud kull . mees , vaatama ise , kas mina kõlbama kohtukull " " kõlbama , kõrtsmik !" hüüdma mees naerma . nõnda siis algama kohtumõistmine Vargamägi mees riiuasi üle kõrtsilett ees , kus peal seisma kohtukull kõrtsmik rõõtsak . aga juba asja-arutus algul rääkima Andres oma kaval sõna , ütlema : " kõrtsmik ja kõrtsiline , mina see Pearu raha ei tahtma , mina oma tema , niipalju kui kuluma . kui sina see kolmkümmend rubla mina pidama mõistma , siis jätma mina tema kõrtsmik kätte ja tema andma see raha eest igaüks , mis keegi soovima . jooma ise kas või käpuli maha , kui aga see raha jätkuma ." see sõna tooma asi kohe selgus . varsti mõistma kõik üks kõrtsmik , et Andres olema kaup kinni pidama . kui Pearu kaotama , siis olema see keegi muu süüdi kui tema ise : miks tegema tema nii halb kaup . " ka Pearu ise võima oma raha eest jooma ," ütlema Andres peale otsus väljakuulutamine . vastus olema üldine hirnumine . " sina siga mold mina ei tulema ," vastama Pearu ja tellima kõrtsmik oma arve . aga see olema esiotsa aeg tema tellimine täitma , tema olema tähtsam tegema : kogu kõrts andma . kõik jooma rõõm pärast , Pearu üksi aina kurvastus ajel , sest nii õnnetu päev olema tema mil ega mil aeg olnud : tema kaotama kohus ja saama kõrts teine naer . Andres olema tema nii üks kui ka teine pool lihtsalt üle lööma . Pearu olema ikka arvestama tema ausus ja tõearmastus , aga nüüd leidma tema korraga , et Andres olema " krutski " täis nagu tema . see panema Pearu oma üleaedne väga paha . tema arvama pidama mees ikka olema , mis tema olema , aga mitte nõnda , et ükskord nii ja siis jälle naa . olema Andres algus saadik krutski tulnud , siis olema Pearu ise teadma hoidma , aga tema usaldama Andres ja nõnda sündima see , mis täna olema sündima . Pearu olema vihane ja muutuma aina vihasem , nägema teine joomine ja lõõpimine tema raha eest . meeleldi olema tema Andres hammas kas või ninaots kinni karanud . teadma aga tema jõud , ei tegema tema esiotsa muu , kui närima tema sõna . aga täna olema Andres nii häbemata hea meeleolu , et Pearu sõna tema üldse kinni ei hakanud , kõik pääsema tema rumal nali üle . Pearu katsuma õnn küll Juss , küll Krõõt , aga mitte miski ei läinud Andres süda . see ärritama Pearu ikka enam ja enam . viimaks ei teadma tema enam isegi , kuidas see juhtuma , aga äkki leidma tema oma küüs Andres habe kiskuma . " mees , minema vahele !" käskima kõrtsmik Aga enne kui käratseja üks jaole saama , langema Vargamägi mees teine ette porine põrand , Andres alla ja Pearu peale . mõlema karjuma - Andres jämedam , Pearu peenem hääl , mis peaaegu kiljumine muutuma . kõrtsmik kargama lett tagant välja ja tahtma kantsik Pearu mõni tuline andma , et tema teine lahti laskma , aga paras silmapilk kargama keegi tema käsi kinni ja ütlema : " kõrtsmik , kurat , olema mees , jätma soor , las tema ise !" kõrtsmik peatuma ja nüüd mõistma tema asi : Andres karjuma vist vigur pärast , ainult Pearu olema tõsi taga . tema olema valu pärast vastane habe juba lahti laskma ja tahtma tõusma , aga ei saama , sest Andres hoidma tema kustki hell koht kinni , nii et tema silm pahempidi pea minema . " lits mees see Vargamägi oma ," irvitama kõrtsmik ja minema lett taha tagasi . " põlema niisuke sinder enne näind ." kui naaber põrand küllalt olema vehelnud ja karjuma , hakkama teine hüüdma : " aitama küll ! tõusma üles , ega see kõrtsipõrand ainult sina päralt olema ." nõnda siis tõusma Vargamägi mees . õigem , tõusma ainult Andres , kuna Pearu pidama aitama , nagu olema tema äkki nii purju jääma , et jalg enam alla ei võtma . " ära , saatma , tahtma teine tapma !" kiruma Andres ja lisama juurde : " habe rikkus ära , nägu kiskuma verine ." tõepoolest olema habe liiga tegema ; tükk vedelema põrand , kust Andres tema üles korjama , et kohus tõendus ette panema , sest nõnda ei tahtma tema see asi ometi jätma . pealegi olema tema ka nägu mitu koht verine ; see nägema kõik . aga Pearu olema viga miski . tema habe karv olema kõik alles ja nägu olema üsna terve . niisugune pagan kange mees olema Org Pearu : purjus pea kiskuma teine läbi , nii et las aga olema . keegi olema see uskuma , kui olema oma silm nägema . ise istuma teine sein ääres pink ja tema olema nägu , nagu ei tundma tema oma võit vähem rõõm . otse see vastu olema tema tundmus , nagu olema tema lausa surmasuu pääsema . ja kui Andres viimaks tema naljatama ütlema , et nüüd võima tema üheskoos kodu sõitma , olema tema ju kahekesi kohus käima , kõrts kembelnud ja kiskuma , karjuma Pearu tema vastu : " sina , kurat , mina ei sõitma , sina tapma mina tee peal ää !" " mis mina sina niru tapma , surema isegi , kui õige aeg ," vastama Andres . " aga raha olema veel järele , mis see " küsima kõrtsmik . " jääma sina kätte hoid ," vastama Andres . " kui Pearu jälle kõrts tulema , siis jooma ise ja andma ka teine ." see sõna lahkuma Andres kõrts . " ära tahtma teine , sunnik , mina vigane tegema ," vanduma Pearu toibuma ja esimene lonks klaas võtma . " mis mina vaene vanamoor siis olema suand ." joobnud hulk hirnuma , nii et kõrts suurtuba kajama . Andres logistama üksipäini kodu poole sõitma . tema olema rohkem jooma , kui tema olema tahtma , sest täna olema tema omasugune õnnepäev : tema olema võima ometi kord Pearu õieti käsi maksma . sellepärast olema tema süda rahul ja meel rõõmus . kui Pearu praegu olema tema ette astuma ja leppima oma käsi pakkuma , siis olema Andres vististi see õiglane meel vastu võtma . XXI Vargamägi magama juba kõik , kui Andres kodu jõudma . Mari olema ise aken kõrvale tool ase tegema ja riides sinna pikali heitma . siin magama tema juba ammust aeg , et olema käepärast kuulma ja aitama , kui laps hääl tegema . keegi ei nägema see miski halb , et sauna-Mari väike laps pärast pere tagakamber magama . pealegi seisma Krõõt surm saadik uks kaks kamber vahel öösiti alati lahti või praokil , nii et sulane ja tüdruk , kes magama eeskamber , alati võima nägema ja kuulma , mis tagakamber sündima . Suvi olema lugu muidugi teisiti . siis magama sulane ja tüdruk ühes karjapoiss väljas , ainult Mari laps ja peremees ise jääma läbi aasta tuba . nüüd olema ka see tähtsus olnud , kas Mari esi või tagakamber magama : kes rääkima tahtma , võima mõlema korral ükskõik mis rääkima . peremees kodu ootama olema Mari ikka linnu-uni . vähem krõbin olema küll , et tema jalule ajama . samuti olema see ka täna . Mari ärkama , kui õuevärav kääksuma , ja minema Andres õu vastu . " Ots hobune hein vanker ette ," ütlema Andres , " mina panema tema seiasam sööma , ei minema tema praegu mets viima ." seni kui Mari hein minema tooma , võtma Andres ise hobune rake lahti ja siduma tema vanker külge . tema olema kunagi viis see toimetus pärast sulane äratama , ehk olema siis , et mõni ise peremees abi tulema . " kas peremees tahtma sööma ka " küsima Mari kamber . " las olema pealegi , eks mina hommik sööma ," vastama Andres . " säh , rüüpama parem siit pudel , katsuma , kas olema kamagus ." Andres rääkima niisugune hääl ja toon , et Mari tulema millegipärast meel Juss heinamaa kuusk all , mis oks rippuma silmus nöör , kuna Juss ise nöör kinni hoidma . areldi lähenema Mari peremees , et pudel vastu võtma . " las jääma ka see hommik , peremees , hilja olema ," ajama Mari vastu . " mis hilja ," ütlema Andres . " miski ei olema hilja ." ja kui Mari viimaks pudel vastu võtma ning suu tõstma , kahmama Andres tema äkki ümbert kinni , nii et Mari pidama ehmatus pudel põrand pillama . " peremees , laskma lahti , ära jändama !" paluma Mari . " mina ei jändama ju , Mari , mina mõtlema tõsiselt . mina olema ikka sina tõsiselt mõelnd , juba Juss päev . mina olema ju küll oodand . täna olema mina nii hea meel , et tahtma ka sina hea meel tegema : hakkama mina perenaine , päriselt kohe , laps ema ja kõik . see niisuke üksinda virelemine põlema ka miski väärt ." " laskma lahti , peremees !" paluma Mari . " ei võima laskma , Mari , tegema mis tahes , änam ei võima ," vastama Andres . " laps pärast ärkama üles , nägema ," rääkima Mari . " nägema ," arvama Andres , " ükskord pidama tema see ikka nägema : tema olema ju uus ema tarrvima ." " mõni teine kord ," paluma Mari . " mis see teine kord parem olema ," vaidlema Andres vastu . " sina tulema täna väljast , viinapudel tasku ," põhjendama Mari . " arvama , et mina olema purjus " küsima Andres . " mina olema pisut purjus , kui kõrts välja tulema , aga tee lahkuma ära , pea minema üsna selge . praegu olema päris kaine , ainult meel olema nii rõõmus , et mina ükskord see Pearu saama ometi näitama ." et peremees teine mõte viima , hakkama Mari kohtuasi pärima ja laskma tema kõrtsitemp jutustama . kui jutt saladus ja kolmkümmend rubla jõudma , küsima Mari : " kas sina siis olema miski saladus " " muidugi olema ," vastama Andres , " ja salaja kõrv sisse ütlema tema sulama tõsi , et tema teadma , muidu arvama viimati , et tema üksi olema mees , kes krutski mõistma tegema ." Andres peatuma ja ootama , kas ehk Mari uudishimu veel miski küsima , aga kui see vaikima ja nagu ootama , ei saama Andres muidu , kui pidama kõik süda pealt ära rääkima , nagu tema see olema tegema Krõõt päev . nii mõni kord olema tema siis vaidlus ja pahandus tekkima , aga ikkagi pidama Andres Krõõt aeg-ajalt oma süda puistama . " mina ise viima Pearu oma rukis ja hakkjalg see kord ," ütlema Andres kavalalt naeratama . " sest vaatama , lugu olema siis nõnda , et kui mina öösel kodu tulema , ise tukkuma peal , jääma hobune äkki seisma , ja kui silm lahti tegema , et vaatama , mis olema , olema Pearu oma vanker ja hobune mina risti tee peal ees . hüüdma ei keegi , hüüdma kõvemini - keegi ei kõssama , karjuma kõik jõud - vait kui haud . ei keegi , ronima siis maha ja minema vaatama : mis muu , kui Pearu täis ja magama vanker , nii et norin taga . hobuselahja ratas all , ei saama edasi ega tagasi . võtma siis ohi ratas alt välja ja pidama tema vanker kinni siduma , et hobune kodu saatma , oma värav mööda , aga äkki tulema mina hea mõte . " ahaa , vennas , nüüd olema mina ometi ükskord pidu !" ütlema iseenese . saatma siis oma hobune kodu poole minema , panema ohi istekott alla , pöörama Pearu linalakk ümber , ronima ise ka vanker , et jälg ei jääma , ja laskma läbi oder rukis , sealt hakkjalg ning siis uuesti rukis , kus jällegi ohi ratas alla ajama , nii et põlnd võimalik edasi ega tagasi . siis pistma peenar ja mööda peenar kodu , õuevärav , kus mära mina juba ootama ja vastu öhötama . nõnda olema see , see pidama sina teadma , aga ää see keegi hingama , ainult sina rääkima , kuis asi olema . Pearu ise ütlema ka kõrv sisse , et mina viima , aga tema olema tunnistus , las tema teadma , niisuke võrukael kui tema olema ." " ah nii ! sina ise !" imestama Mari . " sellepärast mina see korral kuulma , et olema nagu vanker mürin tulnd , aga õuevärav ei tegema lahti , et olema kääksund . mõtlema , et mõni sõitma mööda ." " mära tulema ju vanker üksinda , mina jõudma alles natuke aeg pärast värav lahti tegema ," seletama Andres magus suu . " aga kas see olema õige nõnda tegema " küsima Mari . " ja miks sina Pearu ise see ütlema , tema hakkama ju viha kandma " " tema kandma niikuinii viha , las siis olema õieti , teadma , kes tema tegemine , ja hoidma ise . ja õige olema see ka , minema kas või vanajumal ise ette see . sest mis tegema Pearu , kui mina kahekesi kahasse kraav kaevama ? tema hakkama mina oma raha kaebama kraav mina karjamaa vesi paisutama . olema see õige ? kui tema olema õigus niisuke temp tegema , siis olema ka mina õigus tema oma rukis viima ." Andres suruma Mari ikka kõvemini oma käsi vahel ja ütlema natuke aeg pärast : " vaatama , Mari , see olema mina üks saladus . aga mina olema veel teine , ja see olema palju suurem , see puutuma sina ka , õigem Juss ." " Andres !" hüüdma Mari kohkunult . " siis sina see kord ei kukkuma ? see olema Juss " " see olema Jussi-raibe see korral , sest kuhu mina siis lumi nõnda pidama kukkuma ," vastama Andres . " aga kust sina see teadma ? kas Juss ise rääkima või " " ei , Juss ei kuulma mina miski . tema ei tulnd peale see änam mina juurde ," vastama Mari . " kes sina siis rääkima " pärima Andres . " peale tema ja mina ei teand see ju üks hing ." " mina põlema keegi rääkind ," vastama Mari . " aga sina mäletama ju , et kevad leidma sulane sealt tee äärest puss ja kõik arutama , et kes oma see võima olema , kes tema sinna olema kaotama . ka mina vaatama see puss ja ütlema siis , et see olema ju kadund Juss puss . arutama siis , et kust võima küll see puss sinna saama , ja äkki vilksatama mina läbi pea , et ega ometi Juss sina siis tee peal vastama käind . tahtma sina käest mitu kord küsima , aga ei julgend . aga kui sina täna see teine saladus nimetama , siis teadma kohe , et see olema too kord ometi Juss ." " tema mis tema !" kinnitama Andres . " ja kui tema jalg kuuseoks põlema kinni hakand ; nii et komistama ajama , kes teadma , kudas see korral olema läind . siis tema olema saand mina ehk esimene sops selg tagant ära andma , sest mina olema ju pisut purjus . aga komistamine ajal pöörama mina ümber ja andma tema jalg või panema ainult jala ette , mina isegi ei teadma õieti , nõnda minema hoop põli ligi ." Andres jutustus kuulama tõusma Mari silm tulvil vesi täis . Juss olema ometi rohkem , kui tema kunagi olema oletama . peaaegu olema Mari tahtma , et tema olema siis kuuseoks komistama . ükskõik , mis siis olema tulnud , ainult kui Juss olema saama näitama , mis tema võima ja tahtma . " niikuinii olema tema ehk mina see korral seal vagane teind ," rääkima Andres edasi , " sest mina põlnd ju kusagilt miski löömariist võtma ja tema olema pikk puss käsi . mina olema küll peaaegu täis viinapudel tasku , aga see ei tulnd mina sugugi meel . alles pärast mõtlema , et näeh , seal tema nüüd olema see joobnud pea , laskma ise kas või ära tapma , aga ei märkama pudel pea valama . nojah , tema olema võind mina tingimata siis vagane tegema , see mõtlema pärast , aga tema põlnd mees süda . kui selg takka ei saand ja esimene kord ei õnnestand , hüppama tema üle kraav , mets . et tema puss lunde viskama , see mina muidugi ei näind , ei teand tähele panema ." " eks olema ometi hea , et kõik nõnda minema , nagu minema ," arvama Mari nüüd , kui tema kuulma , mis Andres Juss ja tema tegu seletama . " Juss olema ehk ometi ainult Juss , muu ei miski ." millegipärast minema Mari süda nagu tühi ja valus . aga see tühi ja valus süda hakkama värisema ja värin kalduma nagu keha . " nüüd sina teadma kõik , Mari ," rääkima Andres nagu kergendatu süda . " sellepärast jooma , jooma iseenese ja mina tervis . " Andres istuma pink ja tõmbama Mari põli . see hoidma ikka veel pudel pihk . " mina olema ehk täna kauem jäänd , aga sina tulema mina meel ja siis ei saand änam jääma , pidama tulema ," rääkima peremees . Mari ei jooma pudel . tema istuma muidu Andres põli , istuma , nagu olema tema nutt vara . " miks sina nii tõrges olema " ütlema Andres . " kas sina siis mina tulema ei tahtma või " " mina ei teadma , peremees , mis see olema ," vastama Mari . " ikka see Juss sina oma surm meel " " võib-olla . Juss ja kõik . nii imelik olema . nagu õudne , ajama hirm peale ," seletama Mari . " ära kartma ," julgustama Andres . " Juss ei võima änam miski ei sina ega mina ega mina tema . mis olema , see olema . mina surema Krõõt , sina Juss , kahekesi olema järel ." " aga laps " küsima Mari . " laps ," kordama Andres nagu mõtlema . " mis siis laps ikka olema ? mina mõlema olema ju laps . las tema olema siis mina laps , kasvatama tema üheskoos ülesse , leib Vargamägi jätkuma ju . kõik olema ühesugune , mina ja sina laps , kõik üks õigus ." Mari tõusma jällegi silm vesi täis : tema laps saama perelaps ! " Ää nutma , Mari ," lohutama peremees ja suruma tema ise vastu rind . pisar hakkama täna Andres süda kinni , ehk tema küll kaduma Krõõt pisar nõnda olema harjuma , et tema see miks ei pannud , nagu olema tema üsna harilik nähtus naine elu . Andres võtma Mari käsi viinapudel ja panema see tagasikäsi pink alla . siis võtma tema naine süli , tõusma püsti ja tahtma üle lävi kamber astuma . " mitte , peremees !" paluma Mari härdalt . " mitte täna ! mitte !" aga Andres ei kuulama . tema vastama ainult : " sina saama ju Vargamägi perenaine , sina laps saama perelaps ." keegi olema tema sosinal öeldud sõna kuulama ega keegi olema nägema , kui Vargamägi Andres sauna-Mari üle lävi tagakamber astuma . ei olnud ka järgmine hommik see sündmus muu märk järel kui viinapudel eeskamber pink all , aga see korjama Mari ja panema tagakamber kapp , enne kui minema palgaline äratama . ometi olema tema tundmus , nagu aimama sulane ja tüdruk , nagu aimama oma ja võõras laps , et olema miski sündima tema ja peremees vahel . pahatihti tabama Mari ise pilk , sõna ja tegu , mis olema enne see üldse mõeldav ega võimalik . see kõik olema ju miski olnud , kui mitte Juss , kadunuke , olema Mari nii väga pea tükkima . juba varemalt olema see nõnda , aga viimane Andres jutustus saadik saama surema Juss Mari süda nagu uus elu . Mari ei võima ega võima unustama , et Juss see viimane õhtu ometi nii tõsi taga olema , et minema puss tee äärde Andres varitsema . Järgmine pühapäev ruttama Mari kohe Juss haud , ja kui tema enne olema seal lugema üks issameie , siis lugema tema nüüd kaks ja haud lahkuma veel kolmas . see rahustama pisut meel . paar kuu käima Mari nõnda surnuaed taga oma süda rahustama , siis ütlema tema üks öö Andres : " mina asi olema juba sedasi ." " ega siis muu , pidama aga õpetaja juurde minema ," vastama Andres . " ega vist muu jah ," olema ka Mari nõus . nõnda rakendama Andres hobune vanker ette , võtma Mari peale ja sõitma väljamägi alla . nüüd olema kõik selge , kuidas lugu Andres ja Mari vahel seisma . kui saunatädi tänini aina olema imestama , et miks tema küll õpetaja juurde ei minema , siis ütlema tema nüüd otse see vastu : " ei läbend teine aasta ootama . Juss põlema jõund heast ära jahtuma , surema ju alles veebruar lõpp , aga juba tulema taga , ei teadma , kas teine asi õige sedasi või ." " tema oma asi ," porisema vanamees , " noor tubli rahvas teine mõlema ." " Nonäh , pererahvas asi , mis mina , saunik , nüüd ," arvama eit . XXII Õpetaja juures ootama Andres ja Mari väike üllatus . niipea kui vaimulik Andres Paas nimi kuulma , ütlema tema : " ah sina olema see Vargamägi Eespere peremees " " see küll , õpetajahärra ," vastama Andres . " ja see olema sina sauna-Mari ? tema mees Juss pooma ise üles ja sina lugema ning laulma tema haud " " nii see olema , õpetajahärra ," kinnitama Andres . " miks sina tegema see , armas hing , kui see ei tegema sina õpetajahärra ega köstri-isand " küsima pastor . " vaene naine pärast tegema see , tema olema oma mees kahju ," seletama Andres . " naine ise olema tema kirstunael , seesinane sina sauna-Mari olema patune inimene , nagu sina isegi . sina , Vargamägi Andres , olema see rikas mees , kes himustama vaene mees tema ." " kui Juss surema , olema mina ja sauna-Mari süda puhas ," ütlema Andres . " aga kas sina tulema puhas süda ka oma õpetaja juurde ja altar ette " küsima pastor . nüüd pidama ka Andres oma silm maha lööma , nagu seisma langetama lauge Mari juba ammugi ning pühkima aina pisar . " kuulma , sina Vargamägi sauna-Mari , tulema sina puhas süda ja ihu oma õpetaja juurde ja kirik altar ette , nagu see olema õige lesknaine kohus " pöörduma pastor Mari poole . Mari ei vastama . see asemel hakkama tema peaaegu suur hääl nutma . " sina , Vargamägi Eespere peremees , olema patune inimene . sina jood ja lakkuma kõrts ja riidlema seal oma naabrimees . kohtulaud ees seisma sina ühtepuhku ... " " aulik õpetajahärra ," vastama Andres , " iga inimene pidama oma õigus nõudma ." " armas hing , arm pidama nõudma , mitte õigus ," õpetama vaimulik . " aga sina olema kangekaelne mees ja panema oma süda kõva . sina lootma oma suur ramm ja õigus peale , aga jumal olema sina katsuma tulnud - alles hiljuti mats sina oma naine . sina ei hoidma tema kui nõrgem astja ja nüüd olema sina laps vaesedlaps . sina tahtma tema uus ema , aga mina ei võima tee enne maha kuulutama , kui olema mõlema oma patt kahetsema , sina , peremees , oma naine Krõõt ja sina , Mari , oma mees Juss Surm pärast ja see halb elu pärast , mis sina olema kahekesi seal Vargamägi elama ." " õpetajahärra , see põlema võimalik ," ütlema Andres . " põlema võimalik änam ootama ." " ei , pai õpetajahärra , see põlema mitte võimalik ," ütlema ka Mari nuuks . Õpetaja vaatama tema küsivalt otsa ja ütlema siis : " sina vahel seisma kaks surm , armas hing , sina pidama leinama ja oma patt kahetsema ." " eks mina jõudma pärast kahetsema , kui see tarvis tulema ," arvama Andres , " aga täna ehk panema õpetajahärra mina ikkagi kiri , et olema kõik kord , kui sündima laps ." jälle mõtlema pastor pisut ja ütlema siis peaaegu liigutama hääl : " hea küll siis , armas hing , sina laps pärast tegema mina see , et tema olema juba sünd õige isa ja ema . laps kätte ei tahtma mina vanem patt mitte maksma , sest enam ei elama mina hirm , vaid arm all . aga õige ei olema see mitte , mis mina tegema , pidama see meel , sina , Vargamägi Eespere peremees . sellepärast ära nõudma ka sina oma naabrimees ikka aina õigus taga , vaid mõtlema vahel ka arm peale . õigus tegema sina süda kõva , sina meel kuri , õigus panema silm silm vastu , hammas hammas vastu . mina , sina hingekarjane , ei mõõtma sina täna õigus mööda , vaid arm mööda , miks aeg siis sina nii väga oma õigus taga ? nõudma jumal arm , mis ülem olema kui kõik mõistus , see olema mina õigus ." see sõna laskma vana hallpea-õpetaja Andres ja Mari minema . aga kaks nädal pärast pidama tema uuesti ilmuma , et tema võima tema veel kord enne laulatus noomima . kirik juurest kodu poole sõitma pidama Andres ja Mari isekeskis aru , kust küll õpetaja see asi nii hästi teadma . aga ei üks ega teine osanud seletus andma . alles hiljem , kui Andres Aaseme Aadu , kes kirik " vöörmünder " olema , see jutt tegema , saama tema asi ots peale . keelekandja olema tema oma saunatädi , kes peaaegu iga pühapäev kirik vahe käima ja kes olema harukorril sinnapoole asi nädal sees . kirik juures ei käima saunatädi aga kunagi muidu , kui pistma ikka jalg ka kirikumõis , muidugi tagauks kaudu , kust käima kogu kihelkond . tädi käima õpetajaproua jutt vestma , kes armastama väga eit kõne , sest see rääkima aina mehe+leminemine ja naisevõtmine , mis olema vana proua põlevam eluküsimus . tema ise olema üheksa laps ja kaheksa tema tütar , kes nii raske olema kael ära saama , sest vähene kaasavara tõttu olema väimees kuskilt võtma . sellepärast huvitama tema alati küsimus , kui palju kuskil laps olema ja mitu tema tütar , mitu poeg . peaaegu soe süda võima tema mõni pere-eit rõõm osa võtma , kui see oma tütar üksteise järel kõik mees panema , ja ohkama arvama tema , et perenaine olema ometi kergem kui tema õpetajaproua , kes tütar keegi ei tulema küsima . niisugune olema see loomulik põhjus , mis tegema kõik saunaeit kirikumõis kutsuma külalistee , ja harva lahkuma tema sealt , ilma et õpetajaproua tema miski pihk olema pistma . eit kaudu tundma õpetajaproua vähemalt pool kihelkond nimepidi ja mäletama tema elu ning olu . proua andma saama teade õpetaja ise edasi , ja kui see osutuma tähtis , nõudma eit täiendav teade . nõnda olema õpetaja kogu tema hingekari kõik oma voorus ja patt nagu pihk peal . ja et niihästi saunatädi kui ka kirikumõis eriti just inimene patt huvitama , olgugi et voorus olema haruldasem asi kui patt , siis rääkima eit enamasti ainult patt , nagu olema kihelkond muu leidma . nagu see nägema , ei tundma ei kirikumõis ega kihelkond haruldane asi vastu eriline huvi . " mis tema küll see pidama tegemine olema ," ütlema Mari saunatädi kohta , kui Andres tema rääkima , mis tema Aaseme Aadu olema kuulma . " kade meel , et sina perenaine saama ," arvama Andres . " ega tema siis enne see teand ," püüdma Mari suusoojaks vastu vaidlema . " Või ei teand ," venitama Andres . " teadma tema , teadma teine , ega siis Pearu muidu kõrts mina nina põlema tükkind , nii et tema paar vuraka pidama andma ." kui Andres ja Mari kaks nädal pärast uuesti õpetaja juurde ilmuma , võtma see veel peenemalt kogu asi läbi . Mari ei saama jällegi muidu , kui pidama aina silm pühkima . aga Andres ütlema : " õpetajahärra ei pidama nii palju vananaine lora kuulama ." " armas hing , kuidas sina oma õpetajahärra rääkima !" hüüdma pastor . " andma andeks , õpetajahärra , aga mina rääkima tõsine mehejutt ," vastama Andres . " õpetajahärra arvama , et mina olema Mari nagu see Juss , kadunuke , tapma . aga kui see tõesti nõnda olema , kes see mina siis veel lahti hoidma , ammugi olema mina siis pulk taga ." " mina ei rääkima kuritegu inimene , vaid jumal seadus ees ," seletama õpetaja . " inimene seadus võima sina õige mõistma , aga kas olema sina õige ja puhas ka oma issand ees ? kas sina võima ise vastu rind lööma ja ütlema : Juss olema ka siis surema , kui sina tema naine olema laskma õige aeg saun tagasi minema ? ehk kas võima sina , Mari , kallis hing , püha piibel juures kinnitama , et sina oma kaduma mees sõna õieti kuulma võtma , nagu vaga naine kohus ? kas ei olnud sina juba oma mees elu ajal salajane patuhimu võõras mees ja tema varandus järele ? see küsima mina , mitte see , kas sina maapealne seadus järele õigus olema ." " aulik õpetajahärra ," ütlema Andres , " mina süda olema puhas . mina ei keeland ilmaski Mari+t-Juss kokku saam , olema päev või öö . aga kui Juss Mari saun kutsuma , siis ei saand tema ju minema , mina põlnd perenaine ega lapseimetaja . Mari andma oma laps kõrval rind ka mina poeg , kes Krõõt maha jääma . nõnda olema see , õpetajahärra . ja Mari ei teind see oma pea , vaid õnnis Krõõt soov : Krõõt panema see tema veel surmavoodi süda peale , sest tema teadma Mari hea süda ning arvama , et kui vaesedlaps olema Mari käsi , siis olema tema toidetud ja kaitsma ... " " perenaine , kadunuke sõna järele mina praegu õpetajahärra ees seisma ," pistma Mari siin vahele , " sest tema , õnnis , ütlema enne surm paar kord mina , et Mari , kui sina ometi veel prii olema , et võima mina asemele tulema , kui mina kaduma ! aga mina nutma siis ja ütlema perenaine , et , perenaine , see olema patujutt nõnda rääkima , sest mina olema oma Juss , Juss laps ja teine tulema , kuda võima siis mina sina asemele tulema , kui sina kaduma . ja mina ütlema perenaine veel , et , perenaine , ära kartma , ega sina ei kaduma , kui see olema jumal tahtmine . aga perenaine vastama mina , et , Mari , ega mina siis see , muidugi olema sina nüüd oma Juss ja Juss laps ning teine tulema , vaid mina rääkima muidu , et kui see võimalik olema , et Juss ei olema ega keegi , siis . noh , ja siis tulema nõnda , et perenaine surema ja laps jääma maha ja et ka Juss juhtuma nõnda ning tema matma kirikuaed taha , sinna puu alla . ja ei olnud , kes olema tema kell löönd ehk lugend ja laulnd . ning siis võtma peremees ise raamat tasku , laulma ja lugema ning mina kõik laulma ka , kes seal olema , et Juss vaene hingeke ei jääma sootuks ilma jumal sõna ja arm . ütlema nüüd ise , õpetajahärra , kas mina ei pidand siis peremees poeg imetama ja hoidma , nagu olema tema mina oma laps . ja kui mina patt süda olema , õpetajahärra , siis olema see mina süda patt , et mina olema peremees poeg rohkem armastand kui oma laps , see patt olema mina küll , muu ei teadma ." nõnda rääkima Mari , kui tema seisma nutma õpetaja ees , ja Andres tundma , et Mari rääkima hästi , rääkima paremini , kui tema ise rääkima . Mari ise olema oma sõna päris rahul . tema olema küll puhas süda rääkima , aga tema ei rääkima ometi süda õpetaja ees puhas . sinna jääma miski , mis tema piinama . olema tema üsna üksinda õpetaja ees seisma , siis olema tema ehk kõik öelnud , aga nüüd kartma tema Andres ja rääkima tema meel mööda . üksinda õpetaja ees seisma olema tema tahtma ütlema , et tema olema tõesti patt tegema Juss vastu ja et tema olema ehk tema surm süüdi . et sest aeg saadik , kui perenaine tema oma järeltulija soovima , tõusma tema ise see soov ning et tema peaaegu kahetsema , miks tema Juss olema saun läinud . et peremees olema hoopis teistsugune mees kui Juss ja et tema olema kõver jalg ega miski ning et pea seisma tema kõrgel õlg vahel . et tema armastus peremees poeg vastu olema patuarmastus , sest peremees poeg armastama tema ehk peremees ise pärast ja tema armastama tema natuke juba Juss elu ajal . et võib-olla ei armastama tema ainult peremees ise , vaid ka tema koda ja varandus , mis seal sees : armastama tema emis , kes tooma kevad põrsas ; tema utt , kes olema krubis vill tall , üksik ja kaksik . mõnikord ka kolmik ; tema lehm , kes andma hulk piim ja või ; tema hobune , kes võima kirik sõitma , roos saama taga , kõrge look peal . nõnda olema ehk Mari öelnud , kui tema olema seisma ihuüksi õpetaja ees , ja see olema tema ise rohkem meeldima kui tänane sõna , mis tema rääkima Andres pärast . mis õpetaja niisugune sõna kohta olema öelnud , see ei teadma , aga Mari tänane sõna vastama tema lepitatult : " kui sina tegema see armastus pärast , kallis hing , siis andma jumal sina andeks , sest armastus olema enam kui käsutäitmine . minema rahu ." nõnda lahkuma Andres ja Mari õpetaja juurest . Andres meelolu üsna rahulik , aga Mari kipitama süda sees . kord sattuma tema isegi mõte : mis olema , kui minema õige Andres salaja ja pihtima õpetaja kõik süda pealt ära . andma tema ka siis andeks ja panema Andres paar , siis olema Mari süda kõik selge ja puhas . ometi ei teostama Mari oma kavatsus ja nõnda minema tema Andres altar ette , ilma et olema oma südamemõtlemine õpetaja avaldama . pulm pidama nagu kord ja kohus , ja olema saabuma nii palju kontvõõras , siis olema vististi kõik hästi lõppema - olema sööma , jooma , käratsetu , lõõbitu , tantsitu ja " vare vaga linnuke " mängima , muu ei miski . aga pikkamisi pugema tuba hulk kutsumata külapoiss , kes peale see , kui tema olema pruut põll lappimine tegelikult osa võtma , omandama nagu kutsuma võõras õigus . muuseas olema tema üks tundma hambamees Laulu-Lullu , kes krõbistama klaas sööma nagu jää , väänama aruhein kere nagu mõni mäletseja ja valama pudel õlu ise kurk alla , ilma et kord olema neelama . peale see ajama tema vigurijutt ja võima kas öö läbi laulma , ilma et laul olema lõpp tulnud . täna olema tema juba palju laulma ning kõik nali tegema . aga lõpuks hakkama tema miski saladuslik laulma , mis kuulma ainult lähedane oma poiss . kui laul olema vaikne , siis poiss naer see valjem . Andres paistma millegipärast laul kahtlane ja tema minema ka kuulama . tema nägema jääma Lullu vait ja ütlema : " pai peremees , see põlema peremees laul , ammugi mitte peigmees laul ." nõnda ei saama Andres kuulma , mis see poiss nii väga naerma hirnuma . aga siis võtma tema kavalus abi : saatma ise asemel keegi teine kuulama , kes ei teadma kartma . kui see mõni aeg olema kuulama ja kuuldu Andres aru andma , sattuma see otse maru , sest juba esiteks olema poiss salalik irvitamine tema ärritama . sõna lausuma kargama tema iste , tormama pois+tesumm keskele , ja enne kui üks oskama aimama , saama Laulu-Lullu rusikas hoop lõug alla ja langema kägarasse maha . " koristama see raisk siit !" karjuma Andres poiss . " ja katsuma , et minema saama , muidu ... " tema ei öelnud , mis muidu sündima . poiss jahmatama . üks ei julgema käsi tõstma , sest kõik teadma Andres jõud . pealegi olema tema oma maja ja poiss olema ise vahel kokku räägitud , kes olema õieti Lullu pool , kes vastu või kes olema ei see ega teine . nõnda siis kobima poiss sõna lausuma minema . " õuevärav välja !" hüüdma Andres tema järele . see käsk täitma poiss esimene õhin . alles värav taga tee pidama uitsetav vihm käes aru . imelik viis ei olema peremees peale väga kuri , sest leidma , et - mis tema siis ikka pidama tegema . terav punkt olema aga kuskil mujal , nimelt : kes teatama Andres Lullu laul sisu , sest ega tema ometi huupi , paljas poiss naer pärast vihane saama ? ja ise ei võima tema kuulma . arutama ja tuletama meel , aga keegi ei teadma kahtlustama . poiss olema olnud liiga ülev tuju ja laul olema tema nii palju lõbu valmistama , et keegi ei tulnud meel ettevaatus tähelepanelik olema . tema olema ainult Andres ise silm pidama , mitte teine . pealegi ei mõe1numa keegi Lullu laul miski eriti halb , imestama ainult , kuidas Lullu oskama eit lõksutama asi nii ilusasti " remiis " panema , et katkestama võikõht naer . " olema see saadan aga rusikas ," kiruma Laulu-Lullu Andres . " aga see mina tema ei kinkima . tegema uus laul ja mitte änam Pearu tellimine peale , vaid oma tahtmine . tegema palju pikem ja vängem , lööma tema salaja kirik pappel , las lugema terve kihelkond . see kurat aga , kes mina laul Andres sõna viima , tärgima mina nahk , kui mina tema kätte saama ." " ei noh , see nahk pidama tärkim , muidu ei võima jätma ," arvama ka keegi teine . " aga mis nüüd " küsima keegi . " kas ära minema või mis " " minema ja rookima tema kõik läbi ," ütlema Lullu . " tegema mürgel , mis põlema Vargamägi näind enne mina ega nägema ka pärast mina ." kainem andma nõu täna ära minema ja asi sool panema , sest aeg olema jänes , et tema eest ära jooksma , ja keretäis olema metslind , et tema soe halb minema . olema parem paik kui Vargamägi , sest siin olema peremees õigus , kuigi tema raiuma kirves või laskma püss . kainem arvamine pääsema võit . ometi ei võima ägedam värav tagant muidu lahkuma , kui pidama üle aed mõni paras kivi tuba poole virutama . üks kivi lendama läbi aken sisse . " ega sina karjapoiss olema , et kivi loopima ," noomima Lullu . " olema mees , siis võtma puss pihk või teivas õlg ja minema , kui ei , siis andma jalg teadma ." poiss minema mägi alla . küll paluma Lullu , et tema veel laulma , aga see jääma vait . " eks sina ise laps oma ka Andres üks mööda lõug andma , küll mina siis olema vaadand , kudas sina olema õige laulnd ," ütlema tema . " las tegema uus ja parem , tulema siis kuulama ." algus kartma pulmaline , et tulema üldine lööming , mis igamees pidama osa võtma , kui ei tahtma piduperemees ise üksinda kontvõõras kätte jätma . läbi aken sisselennanu kivi olema nagu räks lööma säde püss hakanud . aga varsti rahunema kõik , sest tooma teade , et kontvõõras minema väljamägi alla . ainult Mari ei leidma ega leidma rahu . mitmes kord küsima tema juba Andres , miks tema poiss peale nii vihane saama . aga Andres põiklema vastus kõrvale . " rumal laul laulma Lulli , sellepärast ," ütlema Andres . " niisugune siga ! tulev kaanima ja pugima ise sina oma laud ääres täis ja siis veel sina oma nina all laulma !" " aga mis tema siis laulma , et sina nii vihastama " pärima Mari . " see põlema naine asi niisuke laul järele pärima ," ajama Andres vastu . " seal olema mina ja sina " usutama Mari pelgav uudishimu . " mina muidugi , kes siis muu ," ütlema Andres . " aga mina ja Juss ? olema seal Juss ka ? eks ! ütlema , Andres !" " mina kolm kõik ," vastama Andres viimaks . " see mina arvama kohe , et ega sina muidu ," lausuma Mari värisev süda . " mina kartma esteks , et lööma Lullu maha . aga mis tema laulma " " kes see siis sõna-sõnalt jõudma meel pidama . tema möga või keegi . ainult ära tulema mina oma nina alla ," seletama Andres . aga Mari ei leidma see sõna lohutus . haiglane uudishimu ajama tema veel peale pulm Lullu laul jälg , et ometi teadma saama , mis see õieti olema . mõni teadma , kui kaua Mari oma uudishimu käes olema vaevelnud , kui olema miski ootamatu sündima : üks hommik leidma tema ait kirstukapp lauluraamat vahelt paberileht ja leht otsima laul - mõnikümmend salm pikk , iga salmima neli rida . juba esimene rida lugema lööma Mari põli värisema . kirstuserv pidama tema kinni hoidma , et mitte kukkuma . toibuma minema tema nagu varas aidauks vaatama , et keegi ei tulema , ja siis hakkama tema lugema , veerima , sest kiri olema raske aru saama . ise aga vilksima teine silm ikka tuba poole , nagu kartma tema sealtpoolt see , kes tema kuritegu tabama . kui Mari viimaks laul olema lõpp loetud , tundma tema oma keha üleni nõresvee . aga see hoolimata hakkama tema uuesti ots peale , kordama üksik salm , kuni tema meel jääma , kuni hakkama kõrv kumisema kogu laul , mis algupool olema seadsam , kuna aga lõpp nii " rasvane " muutuma , et Mari üksinda ei söandama tema hästi lugema . see " rasvane " lõpp pidama olema küll peale Andres ja Mari pulm kirjutama , sest tema rääkima mitte nii palju Andres ja Mari kui Andres ja Pearu , nimelt viimane rukis ja rukkihakk viimine , nagu olema Andres tema eksikombel noor neiu pidama . algus käima laul nõnda : Ui-tui-tude rulla , Paas Andres kutsuma pulm , põlnd tema änam Krõeta , kes ise mõeta . Sauna-Mari punuma sukapael , riputama tema tuba nael , tegema ilus ja pikk , nagu mõni edev plika . aga rangjalg sauna-Juss , mängima Mari vingerpuss , võtma naelane sukapael , tahtma panema tema oma kael . Mari ütlema siis : " armas Juss , tahtma mängima mina vingerpuss , võtma anerasv vokk ots , laud tagant leidma kuusk mets . Anerasv olema meardeks hea , Juss , mina kallis , see teadma , silmus viima kinni hästi , panema sukapael või ristirästi ." uuh , kuuradi , Juss juuradi , rangjalgadi , kenuskaeladi ! kuuseoks tema siis vaene kõlkuma , sest et Mari vahe Andres jõlkuma . Juss põlnd küll Mari kahju , aga sukapael viskama ahi . Mari nutma oma sukapael , Jussi-roju pand tema oma kael . Mari viima oma Juss maha , kell eest ei maksma raha . kiriksaks tema välja visand , putku pannud tema eest köstri-isand . aga Andres laulma ise haud ; Mari tantsima Juss kirstulaud , et ei tõusma kirst pooma Juss ega paitama Mari t .... kirstukaas all Juss lesima , laulujörin tema hirmus väsima , mõtlema : sukapael otsas parem , seal veel Mari olema pisut arem . nii saama muld Jussi-roju , rõõmsalt sörkima siis kodu . kahju ainult - sest põlnd kasu , keegi ei ju maksma tasu . Sauna-Mari olema kena naine , eest ja takka tema üsna kaine . saun alt tema mägi tüürima , tagukamber tema välja üür . Pearu saksakamber kõndima sokkis , suur tuba tema Andres nokkima . Mari pärast tema seal minema kokku , nagu kaks kange sarvis sokk . eite-taat tema mängima kõrts , Pearu peal ja Andres lörtsima . aga Mari sest kasvama kõht , olema hommik või hilja õhtu . mõtlema Andres siis : mis olema lahti ? mil saand Pearu küll mädand mahti ? miks läeb sauna-Mari mina sohk , Pearu tegema mina ju üsna kohi ? vahtima Mari tema siis eest ja takka , ronima tema järel säng , lakk , aga tegema sina , mis iial tahtma , Mari ponduma kõhunahk . Andres ütlema siis : " põlema viga , mina paisuma ju iga siga ." Mari aga tõstma põrgukära , karjuma Andres : " võtma ära !" olema muu siis kui pulm taga , et kõik olema jälle tumm ja vaga , muidu tulema ju varrud kael , pistma pea kas või sukapael ... Mari lugema ja lugema , tema ei saama kuidagi lõpetama . ja imelik , laulutegija vastu olema tema mingi viha , tema tundma ainult nagu meeletu hirm . jälle hakkama tema väga kahju , et tema enne pulm üksinda õpetaja juurde ei läinud ning tema oma süda tühi ei puistama . võima olema , et kui õpetaja olema öelnud , et Mari see asi nii väga suur süü ei olema ja et see , mis tema olema , andma jumal tema andeks , kui tema aga tõsine süda kahetsema , siis olema see laul ehk Mari sugugi nii valusalt kinni hakanud . aga nüüd olema tema ilge sõna vastu kaitsetu . see purema tema süda ja õõnestama rind , sünnitama seletamatu piin . ainuke lohutus , mis Mari ise leidma , olema see , et kui tema veel praegu Juss pärast nõnda kannatama , siis ei võima tema ju tema vastu nõnda olema , nagu laulusõna ütlema . tema , Mari , pidama laul parem olema . üks olema Mari kohe selge : Andres ei näitama tema see laul mitte ega lausuma tema tema sõna . aga millegipärast ei saama tema ka tema põletamine hakkama , vaid tahtma tema iseenese mälestus hoidma , et ei kustuma kahetsus . aga kuhu tema panema , kuhu peitma , et tema ei puutuma ei Andres ise ega keegi teine näpp ? aga kui tema laul hakkama peidupaik otsima , tulema tema äkki meel küsima : kust olema see siia saama ? kes olema tema kirstusahtel lauluraamat vahele pannud ? millal ? olema see teiuu mõni oma inimene , sulane või tüdruk , või keegi võhivõõras ? muidugi , võimalik öli see nii ja teisiti , sest Vargamägi ei kardetud varas ja sellepärast seisma võti sagedasti ka öö läbi aidauks , minema sinna sisse , kes süda kutsuma . ainult sest päev saadik , kui perenaine Mari see lorilaul kirst kirik lauluraamat vahelt leidma ei jätma tema enam kunagi võti aidauks , nagu kartma tema tõepoolest Vargamägi varas . aidavõti toomine muutuma õhtuti mingisugune eluküsimus . " mis sina see võti nii kibelema ," ütlema tema Andres kord , " kes seia Vargamägi ikka tulema . Võera olema kaugel ja oma ei puutuma . Krõõt ei teind võti suur välja . aidauks seisma mina öösel samuti lahti nagu kambriuks veel tänini , tulema sisse , kes tahtma ." " mis uhkus pärast see lukk siis sinna ette olema pandud , kui võti ööseks tuba ei tootma ," vastama Mari ega jätma ka tulevik võti ööseks enam kunagi lukku . aga keegi ei teadma , et perenaine kartma rohkem varandus juurdekandja kui varas . XXIII Vargamägi Mari olema oma saladus Andres ja kõik teine eest kirst põhi kangarull alla matma ja valutama nüüd oma süda . kõik arvama , et Mari võima olema rõõmus , sest mis tema süda veel võima ihkama , aga Mari kõndima nukker nägu , nagu pidama kõik Vargamägi perenaine paratam nukker nägu olema : kaduma Kröõdal olema , teisepere perenaine olema , kuidas võima siis Mari teisiti olema . aga kui tema olema siin alles tüdruk , siis olema tema rõõmus ja laul ning naer olema kogu Vargamägi täis . Org olema see kuulma ja saunarahvas saama tema oma osa . " mis imeasi see küll olema ," ütlema Andres ükskord naine nukker nägu tähele panema , " et siin üks rõõmus ei olema . Krõõt olema mina alati nukker , nagu pidama mina see süüdi olema , ja nüüd olema sina , Mari , just niisama . olema sina nii raske elu või " " eks olema ikka raske ja eks olema mure , pere asi põlema saun asi ," vastama Mari . " võtma õige suvi veel teine tüdruk abi " küsima Andres . " mis see teine tüdruk ," tõrjuma Mari vastu , " ega tüdruk perenaine mure vähendama . töö saama isegi toim ." " ei siis mina teadma , mis tegema , et sina rõõmsam olema ," lausuma Andres nõutult . " eks sina laulma ka vahel , laps kuulma , ei jääma teine tumm , kui suur kasvama ." aga Mari ei laulma , nagu ei oskama tema see enam , ja kuigi tema katse tegema , siis olema kurk kinni , hääl ei pääsema välja . Andres olema Lullu lorilaul ammugi unustama ja sellepärast ei tulnud tema uni pea , et Lullu lorilaul võima olema Mari kirst põhi , kust tema Vargamägi nukker meel külvama . aga Andres tuletama asi meel , soendama nii-öelda uuesti üles . soendaja olema Org Pearu kõrtsilett ääres . juhtuma nimelt nõnda , et kui tema seal kokku saama , küsima kõrtsmik : " kuulma , Vargamägi mees , kui kaua sina oma viinaraha mina käes hoid pidama ? hakkama viimaks intressa nõudma Jooge tema maha või võtma tagasi ." " palju seal veel olema " küsima Andres . " ligemast pool terve summa ," vastama kõrtsmik " kas võima andma " " tegema ots lahti ," käskima Andres ja lisama juurde : " Org Pearu laskma kõik andma ." " Org Pearu ise see solk ei jooma ," ütlema see . " mina maksma oma tasku ." nõnda minema pidu lahti , sest andma ju kogu kõrts . " saama võeras raha 1aht ," ütlema kõrtsmik andma . kui kõik juba . paras tuju olema ja mees üksteise salajutt kõrv sisse rääkima , nii et kõrts vastu kajama , ütlema Pearu Andres , kes täna üsna kaine olema : " Nuabrimees , miks sina mina oma pulm ei kutsund " " sina ei olnd siis mina naabrimees , sellepärast ," vastama Andres . " kas Lullu oma laul olema rohkem " küsima Pearu irvitama . " see rääkima juba Lullu ise sealsamas ," ütlema Andres ja lisama ähvardavalt juurde : " aga kui keegi tahtma , siis võima ka tema rääkima ." " tahtma jälle hakkama eite-taat mängima " küsima Pearu pilkavalt . " mis " küsima Andres . " ah soo !" hüüdma tema taipama . " kas mekkima hea , nii et tahtma veel ? tulema aga siis seia , hakkama peale ." Pearu taganema eemale . aga et jutt juba kord Andres pulm ja Lullu laul kalduma , siis hakkama ka teine see rääkima . selguma , et peaaegu kõik olema Lullu laul lugema või et tema olema tema räägitud . samuti saama Andres teadma , et mitte Lullu oma pea olema see lorilaul tegema hakanud ega tema tulnud Andres ja Mari pulm teine ette lugema . Kogu vingerpuss taga seisma Org Pearu . et Andres tema viimati olema nii üle lööma , see ei suutma tema unustama ja kättemaksmine otsima tema Laulu-Lullu abi . kõrts saksakamber olema tema see öelnud , et jooma , mis jooma , või võtma maks , mis võtma , aga tegema Andres ja Mari laul , mis olema mehelaul . tegema laul , mis kõik laulma , nii et tema enam tarvis olema ei kirik kantsel maha kuulutama ega pappel lööma - muidugi teadma ja oskama tema kõik . Vana Aaseme kuulma Andres veel enam , sest see vaga palvemees ja kirik vöörmünder olema alati kurss kõik , mis tema ümbruskond sündima . tema teadma jutustama , et Lullu lorilaul olema ka Mari terve käsi toimetama , kuidas just , see tema ei öelnud , olema oma tagasihoidlikkus või teadmatus tõttu . " kas Mari sina põlema reakind " küsima Aadu Andres . " ei mina põlema miski kuulnd ," vastama Andres otsekoheselt , mis tema pärast kahetsema , sest kasulikum olema olnud nägu tegema , nagu teadma tema ammugi kõik " nojah , kes siis nüüd niisuke asi mees ," lausuma Aadu . olema see vast mürk Andres hing ! tema olema Mari kõik oma saladus usaldama , olema ise tema ees niiöelda hingeliselt ja kehaliselt alasti kiskuma . ja Mari ? Andres tükkima tundmus peale , nagu olema tema solgipang kael kallama , ja kallaja olema keegi muu kui tema oma Mari , mitte mõni Pearu või Laulu-Lullu . soo , või nii ! sellepärast siis olema Mari nukker ja käima ümber , nagu olema tema jumal teadma mis kuri tegema . ometi võima tema ennem rõõmustama : alt saun pääsema tema üles talu . Andres tundma , et Mari olema tema üsna võõras , sest ka ülal talu elama tema ikka oma elu ja Andres oma . Krõõt olema Andres kunagi see tundmus . Krõõt olema saladus , mis olema võima enne teadma saama kõrtsilett ääres mõni purjus vanamees kui tema ise . Mari sündima aga niisugune asi juba mõnekuuline abielu järel . aga Aaseme Aadu joobnud keel lällutama Andres aina uus teade juurde . Kogu asi , olema õpetama noomimine , Lullu lorilaul või see kättetoimetamine , etendama saunatädi tähtis osa . vähemalt olema tema tarvilik teade saama . mis teine tume paistma , see olnud saunatädi üsna selge . nõnda siis , kui Andres kodu poole sõitma , otsustama tema kõik kolm käsile võtma : Pearu , Mari ja saunatädi . Pearu olema tema kas või täna arve õiendama , aga see olema saksatuba pugema ega näidanud hiljem enam nägu . Mari peapesu algama järgmine päev . aga juba öösel olema see märganud , et Andres sisse miski olema läinud : tema pöörama asemel Mari selg ja mässima ise nõnda vaip sisse , et Mari tema ei jääma , tema pidama kasukas kate võtma . pealegi olema Mari juba eelmine öö mingi halb uni nägema . halb uni ei võima kunagi hea tähendama , arvama Mari , ja sellepärast tema aina ootama , et millal see käsi tulema , mis tulema pidama . " kus olema see laul " küsima Andres Mari äkki . Mari ! minema kogu keha nõrk . pärani silm vahtima tema Andres otsa , ilma et olema sõna suu saama . " mina küsima , kus olema see lorilaul , mis saunatädi tooma " küsima Andres uuesti . " ah siis saunatädi " hüüdma Mari nüüd ja märkama alles peale see , et tema juba kõik olema üles tunnistama . ometi olema tema mõelnud salgama , maksma mis maksma . " kas saunatädi või mitte saunatädi , aga kus olema see laul " nõudma Andres . " mina olema ju tema ," lausuma Mari ja nüüd kahetsema tema , et tema laul olema ära põletama , sest siis olema võima tema Andres puhtsüdamlikult vastama . " ära valetama !" karjuma Andres . " kus tema olema sina " " ait ," ütlema Mari nüüd . " too tema seia , too mina kätte ," käskima Andres . Mari minema ait poole . olema tema üsna surema ega ka päris elav . pikkamisi ja tapetult minema tema , nagu viima tema oma pea pakk . ainus silmapilk veel elama ! Vesi see jumal ilma nägema ! ise kordama tema kuuldavalt : " mis tegema , mis tegema " aga kui tema laululeht olema kangarull alt välja võtma , tulema tema äkki päästev mõte : tema minema ja ütlema Andres , et nagu laul tema salaja olema tooma , samuti olema tema ka salaja ära viima - tema olema enam kuskil . ise tegema aga paberileht laiemalt lahti , et olema õhem , ja pistma tema siis suur ja raske liharaiumine pakkuma alla , mis seisma ait nurk . tulema Andres ja otsima , kui tahtma ! ise hakkama tema äkki nii hea meel , et peaaegu kippuma naer peale . " noh , kus olema " küsima Andres , kui Mari kambrisseastus . " ei olema ," vastama Mari . " kus tema siis olema " " ei teadma , kus ! ära võetud !" " sina valetama !" karjuma Andres . " too paber välja , ehk muidu ... " " uskuma , Andres , tõepoolest ei olema ," kinnitama Mari ja jutustama siis , kuidas tema laul üks päev kirik lauluraamat vahelt leidma ja tema kangarull alla peitma , kust tema niisama saladuslikult kaduma , nagu tema esiteks olema ilmuma . Andres kuulama ja jääma peaaegu uskuma . aga siis tulema tema uus mõte . " millal sina see laul leidma " küsima tema . " mitte ammu , mõni päev eest ," vastama Mari ebamääraselt . " sina lugema tema " " vaatama , heitma silm peale , olema hirmus segaselt kirjutama ," vastama Mari . " soo ," ütlema nüüd Andres , " või sina peitma see laul ja ei lugend . see olema vale . ütlema , mis seal olema kirjutama ." " ei mäletama änam ." " tuletama meel , lugema ette , mina tahtma ka kuulma ." " peane ei mäletama ," ajama Mari vastu . " pea mäletama ja mäletama , kui nii kaua olema tema lugend . kust sina muidu korraga see mure , perenaine mure tulema , ainult lorilaul lugemine . noh , hakkama peale ! käskima Andres karmilt . ja kui Mari vaikima , küsima tema ähvardavalt , nagu rääkima tema väike laps : " noh , kas tulema juba ? saama sina juba kord hakkama , mina ootama ." " mina ei mõistma ju pea ," lausuma Mari paluvalt . " küll mina sina mõistma panema ," vastama Andres kurjalt , otse õelalt . hääl ja toon kõlama halastamatus ja julmus . tema võtma parem käsi rihmaots kinni , astuma Mari ette ja küsima : " kas lugema või mitte ? ei või jaa " " ei lugema !" karjuma Mari nüüd nutma vastu . " Niisuke lori ja roppus ei lugema mina sina ega laps ette , lööma võima maha , kui tahtma !" Andres käsi tõusma kahekordne rihm laad alla , aga enne kui tema jõudma langema , pistma kõik laps , olema Krõõt või Mari oma , nagu üks suu lõugama ja jooksma Mari ümber kokku , nagu tahtma tema tema ähvardav hoop eest kaitsma . väike Annugi roomama oma kasuema juurde , nagu olema ka tema siin vaja . ja Mari nagu ei panema enam Andres ega tema kavatsus tähele , vaid tema kummarduma laps poole , kus tema esimene ei teadma miks pihk puutuma peremees ainus poeg . Mari selg olema küll parajasti vimb , et olema muu , kui läik rihm küür , aga ometi ei lööma Andres . seisma muidu niisama naine ees , nagu vaatama tema tema askeldus laps , laskma siis käsi langema , viskama rihm uuesti varn ja minema tagakamber . imelikult mõjuma see Mari . tema tundma : tema olema kergem olnud , kui Andres olema lööma . nüüd olema millegipärast raskem . ja tema isegi ei teadma , miks tema üles tõusma , aitama minema , raiepakk alt paber võtma ja see tagakamber Andres käsi viis - sõna lausuma . " kust sina tema nüüd välja võtma " küsima Andres . ja kui Mari miski ei vastama , ainult nutma , lisama tema juurde : " eks sina ka muidu ei kuulama , kui ikka kuri ." " mitte sellepärast , vaid et sina mina laps ees ei löönd ," ütlema Mari nuuks ja minema eeskamber laps juurde . Andres mõtlema naine otsa vaatama , aga tema nägema tema ainult selg tagant ja tema vahtima tema veel siis järele , kui enam miski nägema olema . viimaks tegema tema paber lahti ja lugema , lugema hool , nagu olema see mõni uus palveraamat . ja kui himu lugemine otsa saama , kiskuma tema paber pisike tükk . siis minema tema eeskamber ja küsima Mari : " miks sina tema mina kohe ei näidand , kui leidma " " kartma , ei julgend ," vastama Mari silm pühkima . " mõtlema , ei teadma , mis tee ." " aga miks sina siis nüüd este vastu ajama " päris Andres edasi . " kartma veel rohkem kui enne . seal olema mina kohta nii hullusti sees ." Mari sõna lämbuma pisar . " olema ikka ka ," ütlema Andres . " see rumal lorilaul pärast tegema sina nõnda . olema sina kohe näidand , olema miski olnd , isegi naerma olema saand ." nõnda see korraks lõpe . aga Mari süda ei saama rahu . õhtu asemel , nagu lepitus , jutustama tema Andres kõik kuni peensus , kuidas ja kuhu tema laul peitma ja kuidas tema see täna lihapakk alla pistma . aga Andres ei meeldima nähtavasti Mari enesepaljastus , sest tema ütlema : " sina tegema see asi nõnda , nagu olema sina ikka alles sauna-Mari . iga tühine asi pärast vaagima oma süda ja mängima mina ees peitus . Krõõt nõnda ei teind ." see olema raske sõna ja Mari olema tema raske unustama . sest tegema mis tema tegema , rääkima mis tema rääkima , ikka mõtlema tema iseenese kui sauna-Mari peale ja püüdma arvama , kuidas olema küll praegune kord talitama Krõõt . ise alaväärtus tundma käima tema nagu ennegi nukker meel Vargamägi ümber , nagu olema tema siin perenaine tõesti raskem elama kui teenija või saunanaine . XXIV ometi olema ka saunanaine põli Vargamägi kerge . see võima saunatädi elu iga päev tundma õppima . tippima teine kärmesti ja kärmesti saun ümber , ja kui mahti saama , lippama siin-seal ümber ning kandma keel , sest see olema ainuke asi siin ajalik elu , mis tõeliselt huvi pakkuma ja närv kõditama . lõksutama teine Mari , Juss ja Andres , kuni jutulõng ots kõik viimane käsi sattuma . aga kui see olema Mari oma asi õiendama , nõudma tema saunatädi üles ja andma tema niisugune peapesu , et see ei osanud kolm lugema . aga see olema Andres küll , sest kui saunatädi hakkama nutma silm pere alla minema , ütlema tema peremees : " saama Madis ülesse ." " ah Madis või ? mis siis tema " küsima eit . " põlema sina asi ," vastama Andres , " käsi tema ainult ülesse tulema ." " ega peremees ometi see mina asi pärast " küsima eit hirm . " mis siis muu ~ küsima Andres kurjalt vastu . nüüd hakkama saunatädi suur hääl nutma , nii et nutt pere laps hakkama . " pai peremees ," paluma eit , " tegema muu , mis tee , panema päiv juurde , kui arvama , aga ära ütlema mina vanamees . kui tema see kuulma saama , peksma tema mina vaeseomaks , lööma maha hoopis ja mina elu tulema siis sina hing peale ." " tulema !" vastama Andres kalgilt . " Juss olema mina sina rääkimine järele muidugi juba poond , eks mina võima siis ka sina hing võtma , üks hing ees või taga , sest põlema ühtima ." ei aidanud palve ega pisar , eit pidama alla minema ja vanamees üles saatma . väljas kohtama tädi Mari , kes tema tänini iga paras silmapilk ja paigal olema lõhnama , tema kui mehetapja ja abielurikkuja kõik kõrv täis puhuma , aga nüüd pidama tema tema ometi ise oma suu paluma . ehk jõudma tema Andres pehmendavalt ja lepitavalt mõjuma , mis tagajärg ka tema vanamees pärast leplikumalt pere alla tagasi tulema . " ega mina siis halb põlema reakind , muidu niisama ," nutma tädi Mari ees . " sina ehk olema ka paha pand see Juss pärast , aga mina põlema ei sina ega tema miski halb . olema vahest ainult moka ots suu+dmööda nimetand , et olema ja elama sina , näh , mina juures saun ja siis tegema sihuke hull asi iseenese ära . tegema teine see laudatagune kõik na halb , vahtima alati , silm püsti pea , kui sealt mööda minema . peremees , kallis , võtma küll see kuri kuusk maha , känd juur välja ja istutama asemele pihlakas , aga ega see põlema ainuke kuusk , kus oks , kõik kuusk asemele põlema veel pihlakas pandud . aga peremees olema nüüd mina peale kuri , nagu olema mina Juss surm süüdi , olema ju teisene kahju , olema nii tubli töömees . Või siis mina Juss keegi , muidu reakisime vahel , aga tema , hull , tegema kohe sihuke temp . tema ei mõistma nali , aina tõsi taga . keegi ei uskund , et tema ikka nii tõsi taga , olema ju muidu teine nii tasane ja vaikne , nagu põlema tema mees . lehmalüpsmine õppima teine ära . minema vahel laut juurde vaatama , aga juba tema seal - kükitama lehm all , tõmbama , silgutama . mina mõtlema juba siis , et tuli ime abi , mis see küll pidama tähendama , mees kükitama lehm all . aga nägema , mis see tähendama . Niisuke asi ei tähendama kunagi hea . ja nii naljakas olema tema ise see juures , et ei teadma kohe , kas nutma või naerma . Vesi tulema silm , kui vahel tema peale tagasi mõtlema ." saunatädi pühkima silm . ka Mari silm kippuma niiske . aga tädi ei võima tema kuidagi aitama , sest Andres ei julgema tema tema heaks sõna lausuma . nõnda tulema Madis pere ja kuulama siin Andres sõitlemine , miks tema oma eit suu ei talitsema . " mina ’ p teadma sest asi miski , kuulma peremees esimene kord ," vabandama Madis . " nüüd siis teadma , et kui see veel millalgi korduma , siis minema saun ühes oma eit ," ütlema Andres . " ennem laskma mina saun tühi seisma või pistma tema oma käsi tuli otsa , kui et niisuke lõksutamine kannatama . minema kirik või kõrts , pea pulm või varrud , aina kuulama sina eit plära , kõik kõrv puhuma tema täis ." " kui mina siit alla minema , ei tema siis änam oma suu pagu , peremees ," ütlema Madis . " aga saun ära maha põletama , parem laskma mina ikkagi Vargamägi edasi elama . ja kraavitöö ära ka teine andma , olema tänini kaevand , las kaevama ka edasi ." " hea küll ," vastama Andres leplikumalt , " aga siis lõpetama oma eit lõugutamine ." " küll mina see lõpetama , peremees ," kinnitama Madis ja kobima peretuba välja , et alla minema . aga juba ammugi olema keegi nägema , et sauna-Madis pere allaminek nii kiire olema . nagu olema tema tulema taga . ka eit panema see läbi sauna-aken tähele " vanamoor , mis sina olema pererahvas peale reakind " küsima Madis saun astuma . " ui aeg !" hüüdma eit vastu . " mina pererahvas peale " " see sina sahetama siin oma Juss , nüüd tahtma Andres mina saun välja ajama ," ütlema vanamees . " Või kohe saun välja !" hüüdma eit ja lisama alistunult juurde : " pererahvas asi , kes sinna miski võima . üks ajama kuusk , teine kuusk alla , muudkui sina virelema ja kannatama ." see ütlema eit halvasti , tema isegi tundma see , aga minema võtma sõna saba . Madis võtma üsna asjalikult püks rihm ja panema see kahekorra kokku , ja ilma et tema veel ainus sõna olema raisanud , hakkama tema eit andma . " ah ikka veel hammas kihelema !" siunama tema ise . " kes olema pererahvas kuusk ajand ? vaatama , et sina ise see see Jussi-tössike ei teind , aina lõksutama ja lõksutama , aina nimetama tema Mari ja Andres , kuni tema kui marukoer ümber hulkuma , saba longus , silm hall . kas pidama hammas rahu ? kas jääma meel " aga eit olema enne palve lahti , kui vanamees olema veel kord nokanud . tema tõotama igavene aeg igavesti rääkimine unustama . " kasvama keel mina suulaad külge ," ütlema tema . Juss , Andres ja Mari nimi ei lubama tema enam kunagi suu võtma . tema tahtma nõnda elama , et tema , kaks vanainimene , võima rahu Vargamägi saun surema . " mina võima siin au surema ," ütlema Madis , " sest Andres olema nii palju kraav kaevama , et jätkuma mina elu , tapma ise kas või kraavikaevamine ära . ja sina , raip , minema niisuke peremees peale õpetaja juures keel kandma , sina sahetama Laulu-Lullu , see hein ja klaasisööja ! kus sina aru olema ? ega Andres ometi Pearu olema , kes tegema ja unustama . tema kannatama , kannatama ja siis korraga - lööma lihtsalt maha , pistma kas või oma käsi punane kukk saunaräästas . tema ei hoolima . tema ise ütlema mina kord Pearu kohta , kui see tema karjamaa vesi paisutama , et : andma teine , lits , kere peale , aga pärast lööma teine , ligund , südametäis maha , minema teine pärast veel Siber . Niisuke mees olema Andres . ja hoidma oma nahk , et sina mina sõna kohe ei jooksma edasi laterdama , siis tulema pand ," ähvardama Madis . " sina andma juba täna viimane kord pandIaga ," nutma eit . " ega siis paljas rihm sina vana nahk peale änam hakkama ," vastama vanamees asjalikult . eit nutma ja hädaldama : " nii olema see saunanaine elu , ei tohtima pererahvas nimi suu võtma , siis olema sina rihm küür . võtma see ja teine niisuke meheroju , nagu see Juss olema ! ei mõistma muu tegema , kui ise pooma ! ja mina aitama tema veel pesema ning riie panema ! ptüi ! hauapõhi tema veel järele . reostama saun ära , mädand !" " eit , jätma see Juss haud rahu , saun olema muidugi tema ümber nagu muna kana ," ütlema vanamees . " eluots mõnama tema hauapõhi ," vastama eit . " tema , raibe pärast pidama mina sina käest peksma saama ja viimane kord veel pannal !" " olema ennegi saand ja ikka lõug pärast ," ütlema Madis . " miks see suu mina olema siis looma , kui mina tema tarvitama ei tohtima " küsima eit . " panema tähele , vanamoor , pannal tulema veel täna ," ähvardama vanamees . " ennem nägema vaev sina peks , kui et minema oma uus ulualune otsima ." nüüd vaikima saunatädi . aga mõte siunama tema Juss , Andres ja Mari edasi . heldene taevas , kui õel olema inimene ! no mis tema tema , vaene vanainimene , ometi tahtma ? pooma ise üles või elama pere , aga lask ka tema elama . kas olema tema keegi halb soovima , olema tema keegi vastu kuri süda kandma ? mis võima tema sinna parata , kui tema see päev saadik , kus Mari oma rind perepoeg suu pistma , tema enam kannatama ei võima . aga missugune teine saunatädi võima see kannatama ? ei keegi ! jumal eest ! saunatädi nägema oma silm , kuidas poiss Mari rind otsa panema , ja sest saadik olema tema sõprus Mari läinud . ka Andres väärtus olema tädi silm sest saadik langema , kui tema Mari ise naine võtma . mõni aeg Mari elama ja siis tema uuesti tädi juurde saun saatma , see olema tädi aru saama , see olema tema isegi meeldima , aga Mari perenaine tegema , Mari ära võtma , tema õpetaja juurde ja altar ette minema - see ei saama saunatädi Andres andeks andma . ah siis Vargamägi ei olnud parem perenaine tulema kui Mari ? olema võtma ükskõik kes , aga mitte Mari . nõnda olema saunatädi arvamine pererahvas kohta ja see arvamine olema õige . aga vanamees ei saama tema aru , nii väga kartma tema Andres . see ei saama jälle eit aru . olema tema oma vanamees , siis kartma tema ükskõik kes , aga Andres nüüd enam mitte mingi hind eest , ajama tema või see Vargamägi minema . mõni mees ka , kes kartma , ei saama ise parem naine , võtma Mari . mis olema Mari ? kui tädi võima , kui tema tohtima , siis ütlema tema Mari ise suu sisse , mis loom tema õige olema . aga tädi ei tohtima , sest tema kartma oma vanamees , kes kartma Andres , nõnda et tädi isegi nagu Andres kartma , oma tahtmine ja parem arusaamine vastu . ja mis kõige hullem : tädi tunduma vahel , et tema pidama Mari pisut pelgama , muidu läbi ei saama . see tegema elu hirmus raske ja tulevik tume . aga tume olema päev ainult saunatädi , vaid ka ülal pere . Andres ja Mari olema sõnakehv ja tema nägu olema tõsine , nagu olema tema oma elu üsna rahul . tuimalt omaette nohisema ka sulane-vanapoiss ja lausuma vaevalt keegi lahkem sõna . nõnda olema tema kodu kopitsema , pastel lappima , hobune rakendama või regi pikutama , kui tema minema hein või hagu tooma . ei laul ega naer . vile olema tema nagu suu ära kuivama . ainuke , kes koer uks ees vahetevahel jändama , tema kõrv huilgama , nii et tema pahaendeliselt ulguma pistma , olema noor sõstrasilmaline tüdruk . aga tema vallatus nägema Vargamägi nagu miski kuri . alles kevad poole , kui sama tüdruk teine aasta jääma ja kui tulema uus sulane , noor , pikk ja sihvakas poiss - alles siis tekkima ka Vargamägi Eespere rõõmsam ja lõbusam meeleolu . olema kuulma vile ja naer ning ennatu kilkamine . pererahvas ise see suur ei puutuma , kuid tema olema oma asi , mis lahutama meel . nimelt sündima Mari Andres esimene laps , ja pealegi veel poeg . Andres ei öelnud küll miski iseäralik , aga Mari märkama tema pilk ja näoilme , et tema olema poeg rahul . sõna kulutama mõistma naine , et tema poeg tõttu mees silm olema võitma . ainuke , mis Mari mure tegema , olema see , et poiss olema nääpsuke ja nõrgake . päris ime kohe : Juss laps olema hoopis tuiakam , ja ometi - mis olema Juss Andres kõrval . laps olema juba mõni kuune , kui Mari julgema see Andres jutt tegema . aga see lohutama ema , ütlema : " olema viga , peremees kasvama ees terve ja tugev , Innu võima nõrgem olema . aga vaatama , kui suur ja ere silm teine , tulema tark poiss , saama koolmeister või kirikuõpetaja ." Mari naerma rõõm pärast , et Andres see esimene poeg nii suur asi rääkima . aga mitte ainult Andres ise ei rääkima nõnda , vaid ka poiss ristiisa Hundipalu Tiit . tema ei läinud kunagi Vargamägi muidu mööda , kui astuma ikka kas või silmapilk sisse oma ristipoeg vaatama . see külaskäik tooma Mari palju rõõm , sest Hundipalu Tiit olema kõrvenurk arukam ja lugupeetavam mees . Tiit jutt ajama kasvama Mari nagu saun ikka kaugemale ja nihkuma aegamööda tõeliselt kohaomanik õhkkond . " hoidma aga tema hool ," rääkima Hundipalu Tiit Mari . " tarkus põlema ramm tarvis , aga tarkus olema mina rohkem puudu kui ramm . kui tema kord õpetama mees saama , siis pistma tema mina kõik üks mina suur ramm kott . ja Vargamägi pidama ometi jõudma üks poeg koolitama , kas või Tartu suurkool saatma ." Mari särama õnn niisugune sõna kuulma . küll ei mõistma tema kõik , mis Hundipalu Tiit rääkima , aga nii palju taipama tema ometi , et rääkima miski suur ja ilus , miski peaaegu võimatu , mis ülendama nagu tema ise pisut see Vargamägi igapäevsus . " kui siia suur kolu ka miski sisse ei mahtuma ," rääkima Hundipalu Tiit , näitama poiss suur peale , " kuhu siis veel pidama mahtuma ." " ainult kui aga kael kasvama , et hakkama pea kandma ," arvama Mari , püüdma tark jutt ka sõnake kaasa lausuma . " küll kasvama , kui poiss sööma saama ," julgustama Tiit . " ega tema nii peen jää ." " kes see enne näind , et laps kael nii peen jääma , nagu tema sünd olema ," arvama ka Andres . juba Indrek varrud olema Hundipalu Tiit tema koolitamine rääkima . aga siis olema Org Pearu tema vastu vaidlema ja pärast laps ema purjus pea õpetus öelnud : " kallis Mari , armas nuabr perenaine , rahu olema Juss põrm seal surnuaed nurk taga . Uamen ! aga ära kuulama sina see va Hundipalu Tiit jutt , sest kirjutu olema : sina ei pidama mitte hunt paluma , vaid valvama ja paluma , et teps ei tulema kiusatus . aga Hundipalu Tiit kiusama sina , kallis Mari , ja Andres , sina vänge vanamees , sest tema tahtma poiss tegema varas , puht-hobusevaras , kes vald lubama ää Siber . jah , liha olema küll valmis , aga vaim olema nõder , nagu olema kirjutud mina hing suu läbi pühakiri raamat . sest mina olema pisut purjus , oh Issand , ja andma andeks mina mina võlg ! nii siis , kui ära ütlema , kallis Mari ja armas nuabr eit , valvama poiss ja hoidma tema Tiit ning Andres eest , sest tema ihkama tema hing , Hallelooja ! Uamen !" XXV Mari esimene laps saama , tunduma Andres , nagu algama tema oma elu uuesti . ometi olema Vargamägi alles kõik vana . uus kamber olema enam kuigi uus ja see ei tulnud enam keegi uudishimu vaatama , sest leiduma ju ümbruskond talu , kus juba uuem , suurem ja valgem eluruum olema kui Vargamägi Andres - nii ruttu veerema aeg ja muutuma elu . talu sibama nüüd seitsmehingeline lapsekari : Krõõt kolm tütar - Liisi , Maret , Anna - ja poeg Andres ; Mari poeg Indrek ja peale see veel Juss laps - Juku ja Kata . nõnda siis võima see poolest Andres süda üsna rahul olema : Vargamägi tulema olema tema laps tahtma , ja see olema , jumal tänama , puudu . Andres ja Krõõt ning Juss ja Mari laps , olema poeg või tütar , olema kõik tubli ja terve . tulema küll vahetevahel haigus - sest kus siis lasteline pere ilma see saama - aga see raputama nagu halb uni ihuliige . ainult köha , kuri , ei saama igakord nii kergesti lahti ja siis olema kuulma , nagu raiuma Vargamägi Eespere aina puu . peamure olema - et jätkuma , mis laps hammas alla panema , sest suu jahvatama tema hommik õhtu . mõni ajama isegi südaöö silm asemel lahti ja painama ema sööma . ainuke , kes olema nagu teisiti looma , olema väike Indrek kiiguma . aga küllap hakkama ehk tema viimaks kael kandma , las aga Mari turgutama tema . et see väike kõige nääpsukesem olema , siis paistma vahel , nagu ei nägema Mari teine laps , aina hoolitsema aga Indrek eest . olema tema suurem häda , kui teine nii vana olema olnud . ikka olema teine pirin , nagu olema tema miski viga : või puudu , ei andma teine õieti rahu ei öö ega päev . Liisi , kes pidama tema kiigutama ja hoidma , ning Maret , tema abiline , olema poiss surm tüdima , sest tema ei rahulduma ju miski , seadma tema nii või teisiti . ehk kui tema veel otsetee karjuma , siis olema teine asi , sest siis tulema ema . aga ei , tema olema ainult rahutu , kögisema ja pirisema . ja et laps silmapilk vabanema , ei jääma Liisi ja Maret nii mõni kord muu pääsetee , kui pidama tema vahetevahel näpistama - mitte väga kõvasti , sest siis jääma märk järele , aga ikkagi pidama , muidu ei saama kuidagi . näpistamine kannatama aga Indrek naeruväärt vähe , nagu arvama Liisi ja Maret , kes ainuüksi olema pühendama lapsehoidmine ametisaladus . kussutama ja äiutama tema niipalju kui tahtma või laskma kiikuma vibu ots kas või vastu lagi käima , nii et laps aina hüppama , see miski ei aitama , ikka lõugama teine , kui pisut tema näpp puudutama . iga kord , kui laps nõnda lõugama hakkama , ilmuma ema , võtma laps väheks aeg oma süli ja vabastama hoidja , kes pistma silmapilk minema , nagu olema tema kuri vaim kannul . " Ää sina kaugele jooksma , mina olema sina varsti tarvis !" hüüdma Mari hoidja järele , aga vaevalt panema see see sõna tähele . kaua pidama tema pärast hoidja hõikama , enne kui see tulema . hoidja olema vaheaeg hirmus palju tähtis toimetama . eelkõige pidama tema tuline ja tuhat mööda tänav alla koppel kupatama , sest seal olema laps ühine majapidamine , mis osa võtma ka karja-Atu . seal olema muru kogu Vargamägi oma põld , niit , saar , soo ja raba , jõgi jooksma kuskil vinta-vänt , aga see olema sügav ja pehme , kõikuv kallas , nii et tema pidama eemale tõrjuma loom ja laps . koppel ja tänav olema seal laps Vargamägi . ei puuduma ka piir , kupits , ristikivi , kraav ja soosild . elama seal kaks perekond , mina ja teisepere , kes alatasa riid ja vihavaen . häda see sarv või kabjakandja , kes julgema üle piir minema teisepere krunt , kohe olema kinnivõtmine , kohtukäimine , trahvimaksmine - kasetoht valmistama raha , Ümmargus ja nurgeline , mis number peal ja kõik . loom olema aga mõlema pere päratu hulk ning nii mõni tema ajama aed maha või kargama kraav . aiaajamine olema kõige maiam suur kirju sõnn , muudkui möirgama teine aga Atu , Liisi või Maret suu läbi , ammuma , vajutama rind aed ja see langema kokku , nagu olema tema tõepoolest ainult lepapilbas tegema . saun küüt , see sinder , olema kange üle kraav hüppama , nagu olema teine õige kariloom , vaid elus kits . isegi jõgi ei pidama tema , ujuma läbi , nina aga teine vesi peal ja puhutama . see teadma karja-Atu otse imeasi jutustama . tema ’ p see meister olema , kes olema asutama koppel suur kivi äärde muru kogu see tibatilluke Vargamägi mina ja teisepere . tema tegema olema hoone ( suvine keedukoda moodi ), karjaaed , tänav , mets karjamaa , kask heinamaa . tema meistriteos olema ka kõik see pudulojus , sõrg ja kabjakandja , kes ammuma , möirgama , määgima ja hirnuma laut , karjaaed , tall , tänav ja mets , aga ikka Atu ise , Maret või Liisi suu läbi . üks hobune ja suur härg olema isegi jalg all ning linane saba taga . see olema kopli-Vargamägi au ja uhkus . aga see ei tahtma muidu hästi püsti seisma , kui pidama jalg maa sisse vajutama . see pidama aga parajasti tegema , muidu tulema loom jalg alt ära , kui see hakkama maa seest välja tõmbama . õige mõõt tundma ainult Atu , pisut ka Liisi , aga Maret panema loom ikka nõnda seisma , et jalg kõik otseti maa sisse jääma , kui loom tahtma liigutama . peaaegu iga päev , kui Atu kari mets tulema , kolisema tema uus loom tasku ja leivakott - kõik aina suursugune mõisapull ja peen sõiduhobune , kes elama tore tall . see viimane ehitama Atu lõuna ajal , kui kari kodu . küll käskima perenaine tema natukeseks magama heitma , sest muidu ei saama tema hommik kuidagi lakk maha , aga olema parata , poiss ei jätkuma aeg magamine : kogu kopli-Vargamägi ootama korraldaja , ehitaja , kavatseja . Liisi , Maret või Anni kui tütarlaps olema suur asi , sest tema puuduma arusaamine tõsine " rehnutipidamine ", Juku olema aga see liiga väike . nõnda lasuma karja-Atu õlg kogu suur mure , mis olema see suurem , et mõnikord nagu laastav keerdtorm Vargamägi üle käima , olema Liisi ja Maret kuri vallatus või mõni rõngasnina näol . siis tulema kõik uuesti ehitama Ja ainult Atu teadma , kui suur vaev see nõudma . niisugune olema see tähtis paik , kuhu lapsehoidja nii tuline ja tuhat lippama . pidama järele vaatama , mis olema uus kavatsema , uus tegema . Issand jumal ! kui ometi aeg olema koppel istuma , Atu meisterdama loom karjatama , lehm lüpsma , sõnn sarv+ipidi kokku laskma , hobune jooksutama ja talv see hein tegema ! aga enne kui veel õieti saama töö hakkama , kostma juba hüüdmine , kord-korralt ikka kõvemini , ikka käskivamalt ja kurjemalt . ei aitama muu , kui jätma kogu töö ja toimetus jumal hool ja katsuma , et jällegi saama laps juurde . see olema hirmus , kui vähe olema kõik arusaamine kopli-Vargamägi rõõm ja mure üks ei panema see miks . kõik arvama , et tema asi olema hoopis tähtsam - et tema asi olema ainuke tõsine ja tähtis asi . aga Liisi ja Maret lohutama ise see , et ükskord saama ka tema suur ja siis tegema tema , mis süda kutsuma : mängima kas või päev otsa , kogu suvi koppel Vargamägi ega laskma ise keegi segama , minema päris-Vargamägi kas või tükk . tema tegema siis koppel suure-suur Vargamägi , võtma pool koppel tema alla , tegema tema tugev aed ümber - muidugi üks karja-Atu - nii et siga , lammas ega veis enam sinna tallama ei pääsema , ja istutama siis sinna päris juur puu , ainult väiksem kui harilik puu . aga nüüd olema parata , pidama minema , kui ema hüüdma , ehk küll süda sees aina valutama . ööselg vahel olema Liisi ja Maret rind täis kuum tusk oma kopli-Vargamägi pärast , nagu olema see tema tõeliselt olema . sellepärast olema nii raske jändama tüütavalt pirisev Innu . Mari isegi tundma , et Indrek olema raskem kui teine laps . Andres ja Kata väsima õhtu sedavõrd , et tema jääma magama , nagu olema tema ront pea lööma , suurem laps rääkima . nõnda lamama tema hommik , kus silmaluuk uus askeldus avanema . Indrek olema nagu linnu-uni . öö jooksul ärkama tema mitu kord ja äratama ka Mari , sest tema olema nagu linnu-uni . vaevalt saama laps ise liigutama , ilma et ema see kohe ei kuulma . ometi pidama hommik õige aeg jalg olema , sest kari ootama väljalaskmine , majatöö tegemine . ja kui olema veel endine töö ! aga Vargamägi töö aina kasvama . Krõõt olema kolm laps kael , neljas juba tapma tema . Mari olema tema seitse karjatama ja kasima . ainuke õnn , et kaks vanem hakkama juba abi saama , lühendama ema nii mõni jalatäis . õhtuti tundma Mari mõnikord , et luud-liikmed olema nagu tema luud-liikmed . ainult hommik pidama tema tahes või tahtmata oma tunnistama , tema ase kokku korjama ja uuesti ike pane+ma-käim ait ja laut , kelder ja kaev , kartul ja kapsaaed vahe . töö olema kasvama ka Andres , kuigi ligi kümneaastane rähklemine jõud olema kasvatama , ennem kahandama . peremees piht olema nagu pisut juba vimma tõmbuma . kui Krõõt haud võima tõusma ja vaatama , siis ütlema tema vististi , et Vargamägi tulema Andres niisugune pihta ei olnud . olema kasvama suu hulk nii tuba kui ka laut , nõudma aina pea ja kõhuvari . olema muu , kui roog uus põld ja puhastama rägu uus niit , muidu olema varsti ei tuba ega laut enam miski suu ega silm pistma . Andres tegema nii üks kui teine , olema see tegema kogu aeg Vargamägi . algus tegema tema see nagu mingisugune eesmärk või , unistus teostus , nüüd tegema tema see juba nagu mõni harjumus või paratamatu tarvidus - tema ei võima teisiti . tema olema sattuma nagu mingisugune nõiakeerd ja siin tallama tema ringi nagu orav ratas puurima . kasvama põld ja heinasaak , pidama loom juurde muretsema , muretsema tema aga see juurde , siis tekkima varsti vajadus suurem saak järele , olema põld või heinamaa . nõnda vahetpidamata ja lõpmata . kasvatama kõik kas või kümme ja sajakordne , ikka keerlema endine nõiaring . niipea kui puudutama käsi maamuld , avanema arvamatu võimalus , ainult töö , töö - muidu ei sündima miski . Andres ei suutma kõik tegema , mis Vargamägi tema loomulikult nõudma , see mõistma tema ligi kümneaastane rähklemine järel . vaevalt suutma see noor Andres , kui tema astuma vana Andres jälg . üks tahtma tema ometi : muutma soo loomakandev . tänini olema tema veel sinnamaale saama , sest ikka alles ronima lehm tümama ja kiskuma oma jalg muda , nagu hoidma mõni soovaim see kümme küüs sõrg kinni . Andres uskuma alles oma jõud ja tulevik , sest elama suur majanduslik tõus ajajärk . põllusaadus hind kerkima ja nõudmine tema järele kasvama . viinavabrik nõudma aasta-aastalt ikka suurem hoog kartul ja see kasvama hea . mees , kes ei kartma kartulikasvatamine oma põld liiga kurnama , saama oma koht nii palju raha , et kaotama ise aru ja ajama see ka teine segi . Andres olema tänini kartul ettevaatlik olnud . tema arvama , et kartul aina võtma põld , aga ei andma miski tagasi . aga pikkamisi saama üldine rahahimu ka tema võit . " kui katsuma õige mõni aasta kartul ," ütlema tema Mari , " saama hulga raha , maksma mõisavõlg kinni , siis alles olema oma talu pärismesi ." aga see , kes tasku olema krabisev paber pungil täis , unustama sagedasti kohavõlg ja elama nagu mingisugune muinasilm . raha pidama ju igavesti voolama , sest ikka ajama mõisnik viin ja ikka pidama põld niisama hästi kartul kasvatama , olema muu , kui viga viinakelder ja võtma ülalt häärber raha . mees olema äkki nagu tiib külge kasvama , ei saama ega saama kuidagi kodu püsima ja töö tegema või tööväsimus puhkama . sõitma mööda laat ümber , sest see olema ainuke suur pidupäev . vedeldi päev ja nädal kaupa mööda kõrts , sest see olema ainuke lõbupaik . lööma raha peale kaart , ärplema raha . pühapäeviti seisma kirik juures kõrtsiesine hilja öö hobune täis . mõni olema heinavõrk ees , mõni könutama niisama , närima ajaviide lasilapuu . aga peaaegu iga vanker kössitama eideke , olema noor või vana , ja ootama mees , kes ajama kõrts ühiskondlik asi : lällama lett ääres või seisma keset põrand , viinaklaas käsi . Kogu kõrts kõmama üldine vaidlemine , ärplemine ja lõõpimine . suits tõttu , mis olema kibe ja vänge nagu viin klaas , ei küündima silm üks tuba ots teine . talv külm katsuma ka eit kõrts pugema , aga nii mõni rind ei pidama mees piibusuits kuigi kaua vastu : eit hakkama läkastama ja vesine silm ruttama tema õu tagasi . kõige suurem pidupäev kõrts olema kevadtali , kui mõis kartul eest raha käsi saama . hoidma jumal siis mõni sulasmees , saunataat või vaene peremees kõrtsilett ääres mõni rikas kõrv sattuma ! " mis sina ka reagima , sina põlema ju raha ," ütlema tema silmapilk , ja varsti tõmbama rahapung tasku ning virutama lett . Org Pearu olema üks see , kes palju kartul maha tegema ja mõis palju raha saama . paras " semlakk " kokku juht sõitma tema vahel päev kaupa mööda ümberkaudne kõrts ümber , jooma , ärplema ja riidlema , kui vastane muidu võit ei saama . tema suurus ja mõju aina kasvama ja tema kuuluma pisut nagu kõrgem ringkond . Andres ei olnud tema kõrval " seltskondlikult " miski , sest tema käima harva kõrts ja joomine ei tegema tema suur tegemine . see aga olema paratamatu vaesus märk , sest iga mees pidama jooma , kui tema jätkuma see raha . kui tema Andres kõrtsilett ees kokku sattuma , minema tema vahel kohe vastastikune nöökimine ja vedamine lahti . sõnakas mees olema tema mõlema ja sellepärast saama tema palju nali . et Pearu kurss viimane aeg sedavõrd olema tõusma , siis hakkama tema Andres samuti rääkima , nagu tema see olema tegema see naabrus algul . " tahtma , mina maksma sina , sant , kinni , minema Vargamägi ära ," ütlema Pearu kord Andres . " olema sina siis nii kole palju raha " küsima Andres . " ikka rohkem kui sina , könn ," vastama Pearu uhkelt . " tulema , panema välja , kui mees olema ." " sinusugune mees ei maksma mina hakkama ," lõõpima Andres vastu . " sina , könn !" hüüdma Pearu põlglikult . " Või mina ei maksma hakkama ? tulema lagedale ! tulema jaanipäis jää ! sina arvama , et kui sina ramm rohkem , et siis ka raha ." " ütlema juba , et ei maksma sinusugune jändama , kui parem mees ei olema ," kordama Andres üsna rahulikult , nagu olema tema tõepoolest jumal teadma kui raske rahapung tasku . ometi olema tema suurustamine ainult sõjakavalus , sest juba algus olema tema Hundipalu Tiit märk andma , et see tuttav raha kokku aeg ja salaja tema kätte toimetama . niipea kui Tiit oma ülesanne olema täitma , muutma Andres kohe toon . " kui sina paberikross tasku nii väga kihelev , eks tulema siis välja , katsuma , kes olema vägevam , Mägi või Org ," ütlema Andres viimaks nagu pahaselt . " kross !" hüüdma Pearu ja virutama katariina lett . " panema kõrvale !" käskima tema Andres . see võtma oma rahakott ja otsima sealt sajaline välja . silmapilk virutama Pearu esimene katariina teine peale . Andres tegema seesama ja nüüd olema tema oma sajaline tagavara läbi . Pearu mürtsatama kolmas sajaline lett , ja kui Andres kohe olema panema , ütlema Pearu : " olema könn mees kõrval , tunnistaja terve kõrts ." " pidama ikka , pidama ," vastama Andres rahulikult , " mina pidama kusagil veel tagavaravägi olema ." " tulema välja , kui mees olema !" karjuma Pearu . Andres pusima ja otsima ning mees ümberkaudu naerma , sest suurem hulk arvama , et Andres tegema Pearu muidu nali . Lõpp aga võtma Andres ometi tasku rahakott , tegema see lahti , otsima sealt sajaline ja panema tema kolmas teine sajaline juurde lett . Pearu tõmbama rahakott neljas sajaline : seesama tegema ka Andres . nüüd minema asi juba põnev niihästi ärpleja ise kui ka pealtvaataja . Pearu silm välkuma juba valge : tema olema veel üksainus sajaline tagavara . Andres aga ei teadma , kui palju tema kott veel raha olema , sest kott olema ju oma . " tulema aga lagedale , mis sina kõmmeldama seal !" hüüdma tema Pearu , kui see oma viimane sajaline leti+le-virutamine viivitama . " püks sõeluma juba tust ? kevad minema magasiait " Pearu panema viies katariina virn otsa . viies virutama ka Andres ja ütlema : " tulema veel , kui mees olema !" nüüd panema Pearu juba kakskümmend viieline . " könn !" karjuma Andres ja virutama kuues sajaline teine peale . Pearu panema veel kaks kakskümmend viieline . " könn !" karjuma Andres veel kord ja panema seitsmes sajaline . Pearu otsima kümneline . " könn !" karjuma Andres kolmas kord ja panema kaheksas sajaline . Kogu kõrts aina rõkkama imestus , ainult Hundipalu Tiit ja mõni teine naerma heasüdamlikult . Pearu olema lööma . tema hakkama oma raha lett korjama . Andres suurustama . aga see silmapilk avanema saksakamber uks ja lävi ilmuma Kassiaru Jaska - kaks koht omanik , hobuseparisnik , mõis härg ja vili ostja - kes laskma oma naine emand hüüdma ja kunagi pere üks laud ei sööma . tema olema Pearu suur sõber ja alles täna hiljuti istuma tema üheskoos saksakamber . kõik pöörduma Kassiaru poole . tema ei lausuma sõna , seisma saksakamber lävi - paljas jalu , iga varbavahe krabisev tuliuus katariina . peale see olema tema ka sõrm vahe sajaline ja väiksem raha täis topitud . kui kõik olema küllalt Kassiaru imetlema , astuma see pikkamisi ja pühalikult saksakamber lävi letikamber . mees andma tema aupaklikult tee . valitsema surmlik vaikus . mõni olema ise piibunosu suu võtma , nagu mõtlema tema kirik astuma või nagu tahtma kirik korraks ka kõrts tulema vaatama , et mis siin tegema . Kassiaru Jaska astuma pikkamisi suur tuba lävi , nagu tahtma tema ka sinna minema ise näitama , aga ometi ei läinud tema sinna , kas suur pori pärast põrand või mõni muu põhjus , kes see teadma . suur tuba lävi pöörduma Jaska ümber ja minema saksakamber poole tagasi särgiväel , jalg mööda põrand vedama ja käsi imelikult vehkima , et uus paberraha võimalikult kuuldavalt krabisema panema . Vesi tükk aeg peale see , kui Kassiaru Jaska saksakamber kaduma , valitsema kõrts suur tuba ja letikamber vaikus . keegi ei pannud enam Vargamägi mees tähele . tema olema mõlema lööma ja seisma nagu kaks könn lett ees . Pearu pistma oma raha kott , jätma välja ainult kümnerublane paber , süütama see lamp põlema ning panema siis piip tuli , popsima teine seni , kuni kõik raha olema põlema . siis minema tema Jaska järel saksakamber ja tegema see niisugune nägu , nagu olema tema üksipäini kõrts : kõik muu olema tuhk ja tolm , mis peale ei maksma aevastama . ka Andres panema oma raha kott ja pistma see tasku . võõras raha toppima tema teine kott ja hüüdma siis valjusti : " Hundipalu , säh , võtma oma raha , andma mees tagasi , sina teadma , kes see olema !" alles nüüd mõistma kõik , et Vargamägi Andres olema lõõpima , kuna aga Pearu tõeliselt olema ärbelnud . ja ei teadma , kes rohkem pidama , kas Pearu , kes kümnerublane piip süütama , või Andres , kes oskama nii rumal nali heitma . aga vist olema kõik kõrtsiline kõrtsmik üks nõu , kui see üle lett sülitama lirtsama ja läbi hammas kiskuma : " lits mees see Vargamägi oma !" Kassiaru Jaska nimi ei tihanud keegi suu võtma . kõrtsmik vaikima tema , nagu olema tema mõni puutumatu pühadus , mis pühitsema kõrts jumal meelepärane asutus . äkki avanema saksakamber uks ja lävi ilmuma Org Pearu . ka tema olema nüüd vestivägi ja kapukas . " kõrtsmik !" hüüdma tema . viivitamata kuulama kõrtsmik käsk ja minema saksakamber uks . " Anna kõrts toop viin !" kostma saksakamber Kassiaru Jaska hääl . " mina poolt pool !" hüüdma Pearu . kõrtsmik minema lett taha tagasi ja teatama pühalik nägu : " Kassiaru isand laskma kõrts toop viin andma ja Org Pearu poole ." nagu nõiavägi võtma mees piip hambust ja pühkima suu . kõrtsmik kallama viin klaas ja mees hakkama rüüpama . vähe olema see , kes lett äärde ei läinud . see vähene seas olema ka kõrvenurk mees - Vargamägi Andres ja Hundipalu Tiit . aga veel olema viin ots , kui Pearu uuesti ukselävi ilmuma kõrtsmik kutsuma . ja kui see lett tagant jällegi saksakamber uks ilmuma , kostma seest : " kõrts toop viin !" " mina poolt pool !" Vesi suurem hoog hakkama kõrtsmik klaas täitma , mees veel suurem hoog rüüpama . aga natuke aeg pärast korduma endine mäng , jällegi kostma saksakamber : " kõrts toop viin !" " mina poolt pool !" viin voolama oja ja kisa kasvama kõrts iga silmapilk . natuke aeg pärast avanema saksa-tuba uks ja sealt astuma letikamber Kassiaru Jaska ja Org Pearu , mõlema vestivägi , käsi püksitasku , särgirind lahti , kust paistma Jaska lihav ja roosa ihu , Pearu kõhnavõitu ja karvane . nõnda ilmuma saksakambri-isand eeskõrts ise pisut " luhtima ", kõndima kõrv , silm maas ja kõrv kurt ümbrus , nagu olema tema ihuüksi rahvas täidetud kõrts . ainult isekeskis vahetama tema mõni tähtis ja tarvilik sõna , aga see puudutama aina peeneid asi - hobuseparistamine , härg ostmine , võiduajamine ja muu niisugune " rehnutipidamine ". " Kuradi vänge mees !" kiitma kõik nagu üks suu , kui Jaska ja Pearu uuesti saksakamber kaduma , kus istuma ainult suur ja peen mees : mõis antvärk ja teine , nagu vallatalitaja ja peakohtumees , kes käes olema võim ja õigus . Või olema kell pool kaksteist paiku , kui kõrtsmik jällegi saksakamber nõudma . kui tema sealt välja tulema , hüüdma tema tüdruk , aga tulema sulane . " kus olema Maal " küsima kõrtsmik " tooma õlg sisse , saks soovima puhkama heitma ." see sõna võima kogu kõrts kuulma , nii valjusti ütlema tema . " kas mina ei võima tooma " küsima sulane . " kui olema öeldud , et õlg tooma Maal , siis tooma ka Maal ," vastama kõrtsmik kurjalt . " sina minema tee saks hobune rake lahti ja andma tema härjapeahein ette ning kaer nii palju , kui tema sööma ." muidugi ei mõelnud keegi saksatuba veel magamine , õlg laskma ainult peenus pärast sisse tooma . peenus mõistma see ka kogu kisatsev ja käratsev kõrts . eriti saama see aga alles siis aru , kui kõrtsmik käskima mees eestuba vagusi olema , sest saks ei tulema muidu uni peale . nüüd algama kogu kõrts salajutt üksteise kõrv sisse , olgugi nii valjusti , et ruum aina kõma , aga sest olema ühti , sest saks salajutt ei võima ju kuulma . Org Pearu tulema kodu alles esmaspäev õhtu ja siis olema seal suur kisa ja kära , nagu olema tema terve kõrts ühes rahvas Vargamägi tooma . aga olema seal muu rahvas kui tema oma eit laps , kes pugema lõpuks lakk pelg , ja sulane , kes tulema Eespere , et siin ootama , kuni peremees magama jääma . Järgmine hommik hüüdma Pearu , kui tema nii mõni hea lonks olema peaparandus võtma : " vanamoor , mina kapukas " naine otsima kapukas soojamüür auk ja viima tema mees . aga see viskama tema eit vastu vahtimine ja karjuma uuesti : " mina kapukas !" eit korjama uuesti kapukas üles ja andma mees käsi . nüüd saama Pearu hirmus vihane . tema viskama tagakamber uks välja niihästi eit kui ka kapukas , ise aga karjuma endiselt : " mina kapukas , lambasihver !" eit arvama , et vanamees olema hull läinud . aga sulane tundma " rehnutt ", tema teadma , kuidas kõrtsitüdruk Kassiaru Jaska pidama kapukas käsi viima . sellepärast küsima tema perenaine valge taldrik , panema kapukas sinna peale , andma taldrik perenaine kätte ja ütlema : " Anna nõnda !" see meeldima Pearu : tema võtma kapukas vastu ja ütlema eit : " mina kallis vanamoor , õnnistama olema sina ihusugu , sest sina austama ja armastama oma vanamees , et sina käsi hästi käima ja sina kaua elama maa peal ." aga juba natuke aeg pärast pidama tagakamber uus häda olema , sest Pearu möirgama säng metsaline ja pilduma lõpuks oma kallis vanamoor ühes kapukas välja , sest see ei osanud ju vanamees kapukas õieti jalga tõmbama . jälle pidama sulane perenaine abi astuma , sest Kassiaru Jaska kaudu teadma tema , kuidas peen peremees elama ja kuidas tema pidama teenima . " perenaine , panema kirikukinnas käsi , minema siis ," õpetama sulane . ei aidanud eit muu , kui pidama aitama jooksma , sealt punasekirju kirikukinnas võtma ja see käsi ajama . nüüd võima tema oma kallis vanamees jalga tõmbama kapukas , mis haisema magusalt vene saabas määrdetökat ja rasv . ainult punane pudel pidama tema veel rüüpama , siis saama tema niisama peen , nagu olema tema vanamees . varsti hakkama tema nüüd oma laps iselaud sööma , et vaja olema enam sulane ja tüdruk üks pann või üks silgukauss sõrmitsema ega supilusikas üks ning sama vaagen solistama . aga Org perenaine tegema vanamees peenus mure , tema ei saama see hästi aru , sest tema olema ju saunik tütar ja tema olema ori hing , nagu vanamees tema vahel ütlema . ka ei teadma tema , mis pidama tema sulane ja tüdruk muu laud panema kui iseenese , oma vanamees ja laps . Või ehk ainult nõnda tegema , et " pere " andma kolmas , iseenese võtma teine nädal leib , sest värske ei raatsima ka ise sööma , kuluma palju . aga silk pidama samuti sööma nagu pere ja silgusoolvesi pidama ikkagi kartulitorge jääma , sest ega ometi see asemel või hakkama rasv jahukaste tegema . samuti olema ka ühtepuhku seapekk pann säristama , muidu ei jätkuma ehk pere üks korraks nädal . piim olema talv muidugi suur pikk vahe , aina lõrpima hapu kali suutäis peale rüüpama . XXVI Jälle kuluma Vargamägi Andres üks talv , kus olema öö ega päev vahe : tema vedama materjal , et uus rehetuba ja rehealune ehitama . Vara-vara hommik minema kodunt välja , ilma et olema pakane või sadu hoolima . valgehakk jõudma mets , panema seal koorem peale ja alles hilja õhtu jõudma kodu tagasi . Järgmine päev algama sama tegevus , ehk olema siis , et hein kodunt otsa lõppema ja tema pidama vedama . hobune kõrv kippuma lont langema , kael nõgu vajuma , nagu olema tema kuri vereimeja ja lihaõgija lakk all . tegema katse ka veotalgud , aga see ei õnnestuma , sest ilm juhtuma olema tuisune ja hobune võima ainult pool koorem peale panema . kamber ehitamine ajal olema Org mees ja hobune kutsumata abi tulnud , nüüd ei tulnud tema kutsu - sedavõrd olema üleaedne vahekord aasta jooksul muutuma . olema küll vahetpidamata lausa tüli , aga vaen hõõguma ometi nagu tulema lees tuhk all . olema vastamisi nii palju vingerpuss mängima ja teineteise tögama , et andeksandmine ja unustamine ei võima enam jutt olema . kodumail hoidma teineteise eemale , jutt julgema sõlmima ainult väljas , teine keskel , kus olema kartma , et sõna võima nii pea tüli tõusma . seni kui Krõõt veel elama , vahetama perenaine kokku puutuma teineteise mõni sõna , kui mitte just sõbralikult , siis vähemalt leplikult ja vaen . nüüd olema ka see kaduma . Org perenaine kui vanem ja pealegi veel jõukas saunik tütar pidama ise palju rohkem lugu kui uus Eespere perenaine , kes ema olema olnud vaene vabadik . olema ometi vaks vahe , kas olema kasvama oma toanurk , kuigi saun , või olema könutanud teine ulg all , kus olema kõik lükkama ja tõmbama . see vaksapikkune seisusvahe ei võima Org perenaine unustama . ainuke , kes vargsi kokku saama , olema laps , see armastama vargsi üheskoos mängima . Pearu kaks vanem poeg , Joosep ja Karla , olema Andres Liisi ja Maret küll mõni aasta vanem , ometi sobima tema üksteise väga hästi . kevad , kui Eespere ehitus algama , põlema Org poiss kustumatu uudishimu , kõlama ju hommikune õhtu mägi raiumine ja mees jutt ja naer . paistma ka laualõikamine pukk ja ülal kõrgel mees , kes vahetpidamata käsi üles ja alla kõigutama . Joosep ja Karla teadma , mis see kõik tähendama . valge laast pidama ju olema terve virn ning pukk all sõre saepuru rohkem kui jahu see suur kirst . ning vaik ja tema lõhn ! poiss olema heameel see kõik oma silm vaatama läinud , aga ei tohtima isa keeld pärast ega julgema kartus Andres ees . nõnda pidama Liisi ja Maret poiss abi asuma , see kuuesaba saepuru ning laast piiriaed äärde kandma ning seal roigas vahelt teine poole aed läbi toppima . muidugi pidama see tegema söök ajal , kui mees nägema olema , ja kandam pidama nõnda minema , et haopinu , mis tuba ees olema , seisma vahetpidamata aken kohal vari , sest kui isa tema tegu nägema , saama tema tingimata triibuline . ema saama ikkagi veel kuidagi hakkama , sest tema ise tütar ei puutuma , ütlema , olema tema oma ; kartma kui võõras tema liiga tegema ja sellepärast kaebama tema isa , kui tütar kuritegu liiga suur minema . aga Mari olema hale ja pehme süda , nii et kui tema ilusasti paluma , pisut nutma ja tema ema nimetama , siis andma tema ikka andeks , ei ütlema isa , aitama pealegi veel laps temp varjama . Andres ei mõistma laps nali , tema rookima tema läbi , kui asi tõsine minema . sellepärast olema saepuru kandmine Org poiss , kes niiske külm maa peal piiriaed taga kõhuli , üsna hädaohtlik töö , sest tüdruk panema oma nahk mäng . kõige hullem olema see , et Org poiss olema väga nõudlik , tema ei olema kunagi küll . " kui mina isa hakkama uus kamber ehitama , küll siis tooma käsi ," seletama vanem poiss Joosep . " millal tema hakkama " küsima Eespere Liisi . " millal just , see ei teadma , aga tema hakkama ," kinnitama Joosep . " aga kas toode mina niisama hea puru " küsima Maret . " Niisuke valge ja kuiv ? mina korjama päev paiste , soe kohe teine võtma . parem ei olema ." " mina tooma sina ka kõige parem , see olema kindel ," ütlema Karla . " Kuda siis muidu , ikka kõige parem ," kinnitama ka Joosep . " olema sina laast ka vaja " küsima Liisi . " olema küll ," vastav poiss nagu üks suu . nüüd pidama tüdruk ka laast piiriaiaäär kandma ja tema roigas vahelt läbi toppima , kõik ükshaaval . kahekesi nõnda kõrv käima küsima Liisi äkki õde : " mis sina arvama , kas tema tooma mina saepuru ja laast käsi " " ah siis , kui tema isa hakkama uus kamber ehitama " küsima Maret v , astuma . " siis näh , vastama Liisi . " miks tema ei tooma ," arvama Maret . " kus tema siis pääsema , tema ju lubama ." " aga kas mäletama , minev suvi viima tema rukkitalgud ajal nisuleib . eks tema siis luband ka käsi tooma , kui tema rukkitalgud olema , aga ei toond ühtima ," seletama Liisi . " see olema nisuleib , aga nüüd olema ju saepuru ja laast ," arvama Maret poiss kaitse . " olema ," ütlema Liisi , " aga mina ei uskuma , et tema tooma . tema muidu ütlema , et mina nii rumal olema ja tema kand . mina änam ei viima ." " aga sina ju lubama ," ütlema Maret . " mis sest , aga nägema , ei viima ." Maret ei saama ega saama aru , kuidas küll Liisi võima lubama ja siiski mitte tegema . tema olema lubama ja tema kandma . " miks Liisi änam ei kandma " küsima Joosep . " Liisi ei tahtma ," vastama Maret . " miks ? tema ju lubama ," ütlema Joosep . " Liisi ütlema , et sina ei tooma mina saepuru ja laast kätte , kui isa hakkama uus kamber ehitama , sellepärast ," seletama Maret . " mina tooma tingimata ," ütlema Karla . " Kuda siis muidu saama ." " aga minev suvi varastama rukkitalgud ajal ema järelt nisuleib ja tooma sina , aga sina käsi ei toond , lubama muidu ," seletama Maret edasi . " ah sellepärast siis Liisi ei kandma " küsima Joosep . " just sellepärast ," ütlema Maret . poiss pidama tasakesi aru ja Maret vahtima see läbi raigaste . viimaks ütlema Joosep : " mina ema tegema odrakarask , puht-hapupiim , ise sõtkuma . kas tahtma , mina minema tooma see sina ema järelt " see olema tähtis teade . Maret pidama see Liisi sõna viima . " ootama !" hüüdma tema läbi roigas poiss ja jooksma ise kodu Liisi juurde , kes laast ja saepuru olema kibedasti amet . " Joosep pakkuma nisuleib eest odrakarask ," rääkima Maret lõõtsutama Liisi , sest hing kippuma kurk kinni jääma . " puht-hapupiim tegema , ema ise , sõtkund ." Liisi ja Maret jooksma kahekesi aed äärde . seal leppima odrakarask lõplikult kokku . " kas siis tooma mina veel saepuru " küsima Joosep Liisi . " siis toon ," ütlema Liisi . " ja uskuma , et mina kandma käsi , kui isa hakkama uus kamber ehitama " pärima Joosep edasi . " jah , siis uskuma ," kinnitama Liisi . nüüd jooksma Org poiss omakorda kodu : tema minema vaatama , kas saama ema järelt odrakarask võtma . ka Liisi ja Maret minema tuba juurde ja tema olema üpris õnnelik , sest kõik tema hingeline kahtlus olema kõrvaldama . tema istuma haopinu taha päike paiste , sest siit olema hea nägema , millal Org poiss odrakarask tulema . " kui aga teine enne söönd ei saama !" ohkama Maret . " ei tema saama ," lohutama Liisi . " pea ’ s tema jooksma ." pikisilmi ootama tütarlaps , aga poiss olema kipp ega kõpp . lõunaaeg jõudma mööda , Liisi ja Maret pidama tuba minema , et sööma ja siis oma harilik töö asuma - Indrek karjatama , kes juba iga poole ronima ja kõik ise kael kiskuma , nii et asi aina kolisema . muidugi , Maret võima ju vahetevahel aiaauk jooksma , aga kui isa olema sein , siis olema see võimatu . nõnda kuluma aeg õhtu . Liisi arvama , et Org Joosep ja Karla see jällegi olema petma , nagu tema see tegema juba mullu suvi . aga õhtu , kui mees tuba olema läinud ja kui Liisi ja Maret uus laast ja saepuruhunnik tõttama üle vaatama , kostma piiriaed poolt vile . nagu elus jumalavälk pistma tütarlaps aed äärde . teine pool aed kohmetama muld kükitama Karla . " säh , siin olema karask ," pistma poiss käsi läbi aiaauk . " Joosep ei saama tulema , mina pidama kohe minema ." ütlema ja pistma kodu poole , niipalju kui jalg võtma . " nägema nüüd ," ütlema Maret , nagu tahtma tema Liisi tema kahtlus ette heitma . " ikka tooma ," vastama Liisi ja murdma karaskitükk pool . " katsuma , kui hea ," kiitma Maret ja mugima kõik jõud . " mina nisuleib olema mullu ka hea ," vastama Liisi . nõnda mugima tema ruttu ja ruttu , kuna karask paiguti hammas all ragisema , sest tooja käsi olema mullane ja muld puutuma karask ka läbi aiaauk tulema . " kas hoidma teine ka " küsima Maret , mõtlema Anni , Annu , Juku ja Kata , sest Indrek ei lugema tema veel ise hulka . " ütlema pärast ema ," vaidlema Liisi vastu ja lisama juurde : " ega tema saepuru ja laast kandma ." see põhjendus olema ka Maret nõus . peaasi : pidama ise sööma , siis ei saama keegi teadma . nõnda olema kõige parem . aga kui karask sööma , hakkama Liisi ja Maret veel täna õhtu saepuru aed äärde kandma , tahtma paar kord kumbki rüpp viima . kõrrepõld olema õhtuvilu juba kohmetama ja kõrs ise torkavalt kõva tõmbuma , nii et laps jalg käima kibe valu tundma . " sest põlema miski , kannatama aga välja ," manitsema Liisi Maret . ja Maret kannatama välja , nagu tegema see Liisi . sama aeg ilmuma Mari õu ja küsima tüdruk , kes loom toimetama : " Madli , kas olema laps näind ? Liisi ja Maret olema vajaka ." " nägema , kus teine !" näitama Madli käsi . Mari astuma mõni samm edasi , et haopinu enam ees olema , ja nüüd nägema tema Liisi ja Maret , kes põlvili maas aed ääres miski toimetama . olema juba pisut videvik ja sellepärast ei seletama Mari silm hästi , mis see laps seal aed ääres tegema . " Liisi+t-Maret !" hõikama Mari . laps kargama püsti ja peksma käsi oma kuub . " tulema ära kodu !" hüüdma Mari . " külm võtma sina ju ära , väljas olema üsna vilu läind ." laps tulema nagu suur kurjategija , sest tema arvama , et võõrasema olema juba kõik nägema . " mis sina seal tegema " küsima Mari , kes laps kohmetustmärkab . " ei miski ," vastama Maret . " mina muidu ," lausuma Liisi . " mis sina seal olema , et sina salgama , nagu olema sina mõni teadma mis saladus " pärima Mari . " ei olema miski , ainult aeg sees roigas vahel auk ," seletama Liisi . " mis see auk siis olema " " ei olema miski , muidu olema auk ," ütlema Liisi , kuna Maret vaikima , silm maas . " sina rääkima see ajaauk , nii et mina tahtma see auk vaatama minema ," ütlema Mari . laps vaikima . " noh , kas ütlema , mis sina seal olema ," rääkima Mari , " muidu minema mina ise vaatama ." laps hakkama nutma , esiteks Maret , siis Liisi . " mis hull auk sina seal aeg sees siis õige olema " ütlema Mari juba päris uudishimu , astuma laps ligi , puudutama tema käsi , silitama , meelitama , julgustama . nõnda hakkama laps rääkima ja jutustama kõik : saepuru , laast , odrakarask ja isegi mullune rukkitalgud nisuleib , mis tema Org poiss viima . " miks sina siis mina salaja võtma " küsima Mari nisuleib puhul . " kartma ," vastama Liisi . " olema ikka ka rumal ," ütlema Mari ja lisama juurde : " et sina , Liisi , targem ei olema , ise juba suur tüdruk . ega mina põlema keeland ." " sina ei olema mina ema , sellepärast ," seletama Maret ja mõlema hakkama uuesti nutma . " kes see ütlema " küsima Mari . " Org Joosep ," vastama Maret . " tema ema olema rääkind , et sina ei olema mina päris-ema ." Mari olema nõutu . nüüd olema tema käes kord nutma , sest nüüd olema nagu laps juba arunõudja ja tema vastuseandja . tema olema varemalt see silmapilk peale mõelnud , aga et tema nii lähedal seisma , see ei oletama tema mitte . tema arvama ikka , et see aeg küll olema , aga nüüd olema tema nii tühine juhtumus käsi . esiteks ei oskama Mari muu tegema , kui tõmbama laps ise juurde ja silitama sõna lausuma see sasipea . kõik tema jooksma silm pisar . nõnda seisma tema kolmekesi tükk aeg haopinu taga , kust tema ei paistma silm ei kamber olija ega õu käija . ainult tüdruk Madli , kes alles laud ja tuba vahe talitama , imestama , mis see perenaine ometi see laps nõnda õhtuvidevik seal haopinu taga seisma . " teadma mis , Liisi ," ütlema Mari viimaks ja tema hääl olema tõsine ning emalik . " sina olema suurem ja targem , sellepärast rääkima sina . Org Joosep olema õigus , mina olema sina võõrasema , aga ega sina siis sellepärast pidama niisuke asi salaja tegema . nagu täna . mõtlema ometi , mis olema , kui isa sina seal olema näind või kui mina isa ütlema ." " ema , ää isa ütlema ," paluma laps . " hea küll ," ütlema Mari , " aga siis ei tohtima sina ühtigi mina salaja tegema , kas lubama see " " lubama ," vastav laps . " talgud ajal nisuleib ka ei võtma " " ei , mina küsima sina käsi ." " ja kui teisepere poiss sina odrakarask tooma , - siis ütlema " " siis ütlema ," lubama Liisi . " tooma sina ka ," lubama Maret . " teadma , laps , mis siis olema , kui sina nõnda tegema " küsima Mari , ja kui laps ootama jääma , et mis nüüd tulema , ütlema tema : " siis olema mina sina vastu nõnda hea , nagu olema mina sina päris-ema . mina tahtma sina ikka isa kurjus eest kaitsma , nagu olema sina mina oma laps , ja Juku ning Kata ei tahtma mina sugugi rohkem armastama kui tee , Anni ja Annu . olema nõus " laps ei saama räägitud sõna mitte väga palju aru , aga toon mõjuma tema nõnda , et tema pugema Mari lähemale . " siis mina võima nüüd saepuru ja laast edasi kandma " küsima Liisi . " muidugi ," vastama Mari , " aga ära liiga palju kandma , ütlema Org Joosep ja Karla , et väga palju ei võima , mina minema oma ka saepuru ja laast tarvis ." " aga , ema ," küsima Maret , " kas tema tooma mina saepuru kätte , kui tema isa uus kamber hakkama ehitama " " kas tema lubama " küsima Mari . " lubama ." " siis tema tooma ," vastama Mari . " aga minema nüüd tuba , väljas olema külm , tundma , nägema , maa pealt kõik kahutand ." " isa sina ei ütlema " küsima Maret . " ei , mina laps ," vastama Mari . " mitte ilmaski " pärima Liisi . " mitte ilmaski , - kui olema hea laps ja änam ühtigi mina salaja ei tegema ," seletama Mari . " mina olema hea laps ," kinnitama mõlema . tuba minema olema kõik kolm ühesuguselt õnnelik , et tema olema isekeskis suur ja saladuslik leping kinnitama , mis olema sihitud peaaegu isa vastu . nõnda olema võima tänane õhtu olema Liisi ja Maret elu üks ilusam . aga Mari rikkuma see sedavõrd , et laps peaaegu kippuma uskuma - see olema ema mingi saladuslik leping . põhjus niisugune arvamine olema küllalt kaaluv : ema tahtma nimelt tema jalg enne maga+maminemine soe vesi ja seep puhas pesema . " kurg tegema muidu nair peale ," kinnitama Mari laps . aga jalg pesemine olema hirmus tüütu ja piinav talitus , nii piinav , et Maret säng tekk all Liisi küsima : " kas päris-ema olema mina jalg pesnud , kui nii valus olema " Liisi kindlasti see ei teadma , aga tema kalduma arvamine , et ei olema , kui nii valus olema . muidugi õhtune jalga+depesemine olema naljaasi . varasem kevad saadik tõmbama suurem ja väiksem põngerjas alatasa paljajalu ümber , esiteks ainult õu , niipea kui seal hakkama maapind nägema , hiljem ka põld , mis varem lumi vabanema , päterdama kas või poolest säär lumevesi ja külm pori . hakkama jalg seal külmetama , siis lõikama kevadine tuul ja päike käes tahe põld ümber , kuni säär olema kuiv ja päkk palav . nüüd võima uuesti vesi ja pori minema , sest seal olema palju huvitavam kui tahe maa . nõnda aina vaheldumisi , kuni mitte ainult labajalg , vaid ka pahkluu ja sääremari lõhkema kuusekoor taoline muutuma . siin ja seal ilmuma kärisema nahk pragu verepisar . aga kes võima tema hoolima , kui lõõtsuma kevadine tuul üle Vargamägi , kui helendama päike sinitaevas lumivalge pilv keskel , kui karjuma kurg ja lõõritama lõoke . keegi ei nägema see verepisar jalg enne kui õhtu pesema ja ploomirasv sisse määrima . rasvatükk paistma aeg-ajalt tuli ääres , ja kui tema pealt sulama tõmbuma , siis võidma jalg ja hõõruti seal sisse : tegema kurg naerimaa ära , et seal miski ei kasvama . aga kurg oskama ikka nõnda külvama , et naeris kasvama , sest tema olema abimees kevadine tuul , päike , veeoja ja laulja lind . nõnda pidama laps jalg iga õhtu pesema ja määrima , ja nagu päev olema kõik õu ja põllunurk naer ja kilkamine täis , nii kostma õhtuti iga pool tuba laps nutt , olema Vargamägi , Hundipalu , Kingu , Rava või isegi peen Kassiaru , sest ka sealne laps armastama kevadine tuul ja pori , päike ja lind laul . Järgmine päev lõuna olema Liisi ja Maret jällegi oma aiaauk . täna olema juba asi julgem , sest kartma pidama ainult isa , mitte ema . ja isa olema enam nii väga kardetav , sest ema lubama see ju isa vastu kaitsma . Org poiss ilmuma ainult Karla , kes teatama , et Joosep ei tulema , olema võimalik . Karla siis ütlema Liisi ja Maret , et kui tema veel mõni kord tooma , siis enam mitte , sest tema ise minema ju ka saepuru tarvis . " mis sina tema tegema " küsima Karla uudishimulikult . " ema ütlema , et minema tarvis ," vastama Liisi . " siis ema teadma juba " küsima Karla . " juba teadma ja ei ütlema miski ," seletama Maret . " kas isa ka teadma " " isa ei teadma ." " aga kui ema ütlema ." " ema ei ütlema ," kinnitama Liisi ja Maret nagu üks suu . " aga mina ütlema tema kõik ," seletama Liisi üksinda edasi , " ja tema olema mina vastu hea , nagu mina päris-ema kohe . see ütlema ka Joosep , et tema teadma , ja kui ema veel ütlema , et mina ema põlema päris-ema , siis võima ka tema ütlema , et tema teadma . nüüd olema ema päriselt mina ema ja armastama mina niisama nagu Juku ja Kata , kui olema hea laps ja rääkima tema kõik ilusti ära ." " ja mina rääkima kõik ," kinnitama Maret . " rääkima juba sina odrakarask ja rukkitalgud nisuleib ja kõik ." " aga mina ei rääkima kõik ," ütlema Karla . " miks sina ei rääkima kõik " küsima Liisi . " mina olema ju poiss , ega mina tüdruk olema ," vastama Karla . " miks siis poiss ei rääkima " küsima Liisi . " see mina ei teadma ," vastama Karla , " Joosep , tema teadma ja ütlema nõnda ." nõnda seisma tema kolmekesi suur elusaladus ees ja tema ei osanud muu tegema , kui vahtima vastastikku läbi aiaraigaste : kaks paar sinine silm üks pool ja üks paar teine ’ pool aed . " kas sina mina änam sugugi saepuru ei tooma " küsima Karla viimaks . " ei , änam ei tooma , mina minema oma ka tarvis ," vastama Liisi asjalikult , " aga kui sina tahtma , siis tooma kuusekoor , päev poolt tulema teine nagu kasukas pealt ära , libe ja sile . tahtma , mina tooma see " oh jaa ! miks ei ! Karla olema nõus . küllap tema kuusekoor tarvis minema , mis nagu kasukas pealt ära tulema . " ja teadma ," rääkima Liisi edasi , " mina vana tuba , mis nüüd ära lõhkuma , olema puht kerve tegema , ilma saag . isa rääkima ja teine rääkima ka , kõik imestama . Niisuke tuba põlema nüüd änam kuskil , ainult mina olema . üks ei teadma , kui vana tema olema ja kes tema nõnda teind , mõistma , ainult kerve . tahtma , mina tooma sina see vana tuba mõni tükk , paar pakuots ehk keegi muu . teadma , kõik olema must , nii et kiiskama , seest pruun , läbi mis läbi , suits töö , kõva , nii et kõlisema , põlema tänini mädand ega mädane eluilmaski ." ka see vana tuba tükk olema Karla vaja , pealegi veel , mis rohkem , see parem , sest küll tema juba Joosep teadma , mis tema tema tegema . Liisi ja Maret kandma aga kõik siia , mis tema käsi saama , andma läbi auk see , küll tema tema paigale panema , kui aga nimelt läbi aiaauk käsi andma , sest nõnda pidama see olema , mitte teisiti . nõnda kandma Liisi ja Maret aina edasi , aga kõik asi teadma määr , rohkem ei võima , sest tema ise minema ju ka tarvis . materjalivirn kasvama teine pool aed ja virn asemele tekkima peagi mingisugune ehitis . aga see olema ikka nii keeruline , et Liisi ega Maret seal taevas ega maa aru ei saama , vahtima tema läbi aed niipalju kui vahtima , nina löss vastu roigas . iseasi , kui võimalik olema olnud üle aed ronima ja siis vaatama , aga see olema vitsahirm keelama . nõnda tulema leppima aed vahelt piilumine ja Joosep ning Karla seletus . tema mängima nimelt Türgi ja Vene , pidama sõda . Priidu-onu käima seal sõda ja tema teadma , kuidas seal kõik olnud . tema sõna järgi olema poiss ehitama kindlus , tegema mägi ja kõik . see laastu-osm seal ning kuusekoore-osm teisal olema muu miski kui puhtkindlus , kus mürtsuma must pakuots kahur poiss ise suu läbi . ainult üks olema kahju : materjal tulema puudus käsi , nagu sõda kunagi . laast ja kuusekoor olema vähe kindlus , saepuru vähe lumemägi , pakuots vähe " suurtükk ". sest mis sina paraku mürtsutama , kui Türgi olema ainult üks ja Vene kaks suurtükk . olema saepuru ja kõik muu materjal tarve , küllap siis Joosep ja Karla Liisi ja Maret näitama , mis tema mõistma ja kuidas õieti sõdima . tema ehitama niisugune kindlus , et hakkama kas või ise tema kivi vinnim , ikkagi ei minema tema puruks . tema ehitama niisugune lumemägi , et ei jõudma kepp tema üle hüppama , hea , kui käpuli maas suutma otsa ronima . aga olema parata : Liisi ja Maret ei võima nii palju kandma , kui Org Joosep ja Karla teine pool aed nõudma , sest tema ise minema see kallis materjal ka tarvis . pealegi olema liiga suur kandmine isa tähelepanu äratama ja see eest pidama maksma mis maksma hoiduma . sest ema noomima laps alatasa : " ära nüüd isa pahandama ja tüütama , tema põlema aeg ja sellepärast olema tema kuri . isa tegema uus tuba ja reiaalune , nägema , kui palju mees laud ääres , üks tegu leib teine järel minema nagu keris . lihatünn käima nagu varas kallal . sellepärast olema hea laps , muidu saama mina ja saama ka sina ." ja Mari olema õigus . see võima juba see nägema , et tänavu olema esimene kevad , kus Vargamägi Eespere peale harilik sulane kauplema ka suviline . pealegi olema veel sauna-Madis vahetpidamata pere rake , sest tema oskama kirves niisama hästi raiuma kui labidas kaevama . tema peretöö olema see loomulikum , et tema peale Juss surm hakkama jällegi Eespere saunik , saatma lehm siia kari , tegema siin ise kartul maha juga kõõpima siin niit serv ning raba äär . saunatädi , kes Andres kuidagi ei võima andeks andma , et tema Mari olema perenaine tegema , pidama viimaks leppima nii üks kui teine . isegi nahatäis , mis tema Mari ja Andres pärast vanamees olema saama , ununema pikkamisi . Lullu lorilaul olema küll väga ilus , nii et ilusam üks laul enam ei sündima , aga Mari ja Andres peale ei hakanud nähtavasti ka Laulu-Lullu hammas mitte . olema üks mürk , mis olema tema küllalt kange . tahes või tahtma pidama saunatädi uskuma , et tema vanamees olema õigus , ütlema : " ei hakkama Mägi Andres peale üks hammas . vaatama , ostma teine ehk veel Lullu kõrts poolt kortel ja ütlema , et sööma parem hein ja krõbistama klaas , sina laul põlema niikuinii suur asi ." Mari olema ehk muidu hakkama saama , see uskuma saunatädi , aga nüüd olema tema ju Andres tiib all , kasvatama seal oma Juku ja Kata ning muretsema uus laps maja juurde . käima ja talitama teine nagu perenaine kunagi , olema liiga kits ega miski , andma ikka ennem peotäis rohkem kui vähem . see kõik teadma saunatädi ja sellepärast vuristama tema kogu minevane talv Mari keder või lõgistama sukavarras . nõnda olema Andres ja Mari asi ja keegi ei arvama , et tema olema halb . töö jätkuma siin palju käsi , eriti aga Andres ja Mari . teine võima ikka veel vahetevahel hing tagasi tõmbama , tema ei kunagi . kirikutee mõtlema aina kodune asi peale ; vaevalt saama argipäevamure peletama üks kord aasta altar ees , kui õpetaja ütlema : " võtma ja sööma , see olema mina ihu ja veri ... " aga ikkagi veel ei suutma kõik , mis vaja . juba minev sügis olema pidama aed marjapõõsas ümber kaevama ja tema ramm peale panema , aga jääma tegema , sest olema mahti , külm ja lumi tulema enne . kevad ei võima muidugi see peale mõtlema , siis olema teine , suurem mure , mis aeg rööv . aed puhastamine ei leiduma vaba silmapilk . viimaks võtma Andres pühapäev õhtupoolik reha kätte , arvama , et aiaharimine olema ju päris argipäevatöö , vaid umbes nagu ligimene aitamine või lammas auk välja tõmbamine , mis vana seadus olema lubama . samuti olema lugu põld , heinamaa ja karjamaa . iga pool kippuma aeg nappus käsi . ei jõudma see teostama , mis olema kavatsema ja mis olema tarvis . põld algama Andres salakivi - see kõige enne välja . aga mõni aasta pärast panema tema imelik asi tähele : põllulapp , mis tema ise teadma salakivi olema puhastama , nii et sahatera pärast pidama võima mure olema , raksama äkki see tükk ots ära . mis see siis olema ? kust see nüüd tulema ? käima sahk tänavu sügavamalt maa sees ? ei , sahk olema endine hammas . ajama ehk kivi maapõu pind , nagu olema tema kala sogane vesi , kes tulema üles hingama , lõug laiali pea ? Või olema Vargamägi mõni koletis lõualuu , kuhu tekkima aina uus ja uus hammas ? näima , nagu olema see ja teine . puhastama ja puhastama põld , aga väljavõetud asemele ilmuma uus ja suurem . kui mõtlema , et kogu see kõrge Vargamägi sisemus kubisema suurem ja väiksem raudkivi ja et kõik see kivi kippuma maapind päikesevalgus , nagu olema tema ühine Vargamägi laps , siis minema tema meel raske ja süda langema ära . kui maapõhi kerkima aina uus salakivi , millal pääsema siis tema kallale , mis seisma hall hundikari lausa maa peal ja ootama , Andres tundma , et ootama . tema ei mõtlema sagedasti enam lage põld , vaid aina kivi , mis kuuluma nagu Vargamägi kari hulka ja mis sigima ja kasvama nagu 1oomadki laut , ainult et olema vaja tema eest hoolitsema . tema sigima ja kasvama puht jumal arm . hoobama ja purustama see , niipalju kui tahtma , ikka seisma hall kari endiselt keset põld , nagu tippima keegi kiusupunn iga äraneetud asemele uus . parem pauk olema ka karjamaa ja heinamaa . kaema ja kaema sinna kraav , aga enne kui järgmine valmis saama , hakkama eelmine juba ummistuma , nagu käima põllukivi öösel salaja kraavikallas kõndima , see sisse tallama . olema mingisugune salaside see hall kivi ja must soomuda vahel ; mõlema töötama üheskoos ühine eesmärk poole - Andres vastu . nii põld kui ka soo hakkama aina uuesti ots peale . nõnda hommik õhtu , kevad sügis , häll haud , põli põli . aga see ei tohtima mõtlema , see arutama , sest mõtlemine tegema nukker ja enneaegu vana . see tundma Vargamägi Andres . parem juba rühmeldama . nõnda kasvama küll kühm selg , aga see olema kergem kandma kui nukker mõte . XXVII Andres ja Mari esimene poeg Indrek käima juba mõni kuu neljas aasta , kui sündima järgmine poeg , kes nimi panema Ants . " olema hea , et see asi tänavu käsi tulema ," ütlema isa poeg sündimine , " sest kui kartul niisama hea kasvama , kui pealne olema , siis pidama tulev kevad uus ait ehitama ." " mina mõtlema ikka , et karjalaut kord tulema enne käsi ," ütlema Mari . " saama ometi kord kindel uks ette , loom olema varjama ." " ega see keegi sealt võtma tulema ," arvama Andres . " võtma mitte , aga ... " Mari ei lõpetama , sest tema teadma , et Andres tema nõnda mõistma . " sina mõtlema ikka see asi ," lausuma Andres . " näh , jällegi leidma niisuke rasvatükk ja karvatort laut ," ütlema Mari . " Ää olema nii ebausklik ," manitsema Andres . " las tema kandma ja tegema , mis loom see olema ." " aga miks see õhviti tulnud mullikas ära surema ? tuul võima ? misuke lehm tema olema saand , aga põlema muu , kui aeg auk . Närbib , närbima , kuni sirutama sõrg välja ." " kes teadma , mis haigus tema olema ," arvama Andres . " haigus ... " kordama Mari . " küllap see haigus olema tema suu sisse läind . kes kuri teadma , mis tema loom kurk ajama , ei muidu . nägema , Punik seisma terve minevane talv hernesvesi , iga karva ots tilk , kui hommik laut minema . õhtu tahenema ära , teine hommik seesama . nõnda vaevama looma . eks minema katsuma Org laut pääsema , vaatama , mihuke lukk ja latt seal ees . perenaine ise käima terve öö latern laud vahe , aina valvama , nagu olema ei teadma kes tulema . ja tema loom olema ka terve . mina olema laut lahti ja sellepärast põlema muu , kui matma ja matma , iga aasta mõni suur või väike ." " jah , aga ait olema ka häda , põlema änam vili kuhugi panema , saak põlema ju änam endine . mõni aasta müüma nüüd rohkem vili ära , kui algus kõik kokku saama ," rääkima Andres . " nojah , aga loom olema mina nüüd ka rohkem , ei leidma teine kuhugi ruum , pea+d-jalg teine iga pool koos ... ja mina see Org rahvas kohe ei usaldama , mina kartma tema , tema käima laut loom kallal ," lisama Mari saladuslikult juurde . " Ää aa hull jutt ," ütlema Andres peaaegu pahaselt . " vaatama , et laps ja teenija sina ei kuulma : kus see kõla ots , kui niisuke asi haisema hakkama ." " ei hingama mina see keegi , aga mina teadma , mis mina teadma . Aaseme eit ütlema ka , et tegema loom ää . õpetama , kuis ohutama , aga mina põlema ilma sina taht , sellepärast rääkima , et kord jutt ." " ei mina uskuma ega kartma keegi ," ütlema Andres . " ära uskuma ," vastama Mari , " aga üks olema kindel , mina 1ooma olema änam õige asi . mina ei olema loom õnn . kui mina alles siin tüdruk olema , siis olema teisiti . ja olema veel , et teine tema söödav ja joodav , iga pool olema ise . aga mis ei minema , see ei minema . lammas kiskuma aga kael rõngas , kuni aeg taha , loom ei võtma kevad jalg alla , sööja saba ... " " aga mina tahtma ikka ait enne ehitama ja siis alles laut ," ütlema Andres . " hull olema tema küll !" ohkama Mari ja lisama siis juurde : " minev talv mõtlema mitu kord , et minema õige laut varitsema , saama teine kuri kätte . aga ikka jääma see . hommikuti käima vahel jälg ajama : aina Org poolt tulnd ja sinna ka läind . ainult tulnd olema õigetpidi , läind tagurpidi , ikka jalg-jalg , jälg-jälg . vaevalt saama mõni koht aru , et iga jälg kaks kord astuma ." nõnda sattuma rääkima Vargamägi Andres ja Mari , kui tema mõtlema aru pidama oma teine poeg varrud : karjalaut ja ait tulema põiki ette . aga lõpuks jõudma tema ka oma pärisasi otsus , nimelt et varrud olema kõige parem pidama nelipüh , mis olema aeg ise ja ka külaline . siis olema ka ühine ettevalmistamine niihästi püha kui ka varrud . õlu , kui hea suur tegu tegema , jätkuma ehk isegi kolm tähtpäev - nelipüh , varrud ja sõnnikuvedu . juba talv olema ette nägema , et tänavu kuluma pisut rohkem linnased kui harilikult . sellepärast viima oder varakult kott ligu : laskma köis otsas jääauk alla . kui 1eotatud oder viimaks kodu tooma ja uus avar rehetuba , mis soe olema köetud , kasvama panema , kuni odralade ühtne mätas muutuma , siis olema omasugune pidulik talitus see segama ja kuivatama . linnased käperdamine hommikuti olema Andres peaaegu nagu käsi ristipanemine ja palvelugemine söök alla . isegi piip võtma tema siis harilikult suu ära ja pistma tasku . terve tuba olema magus jumalavili lõhn täis , mis ulatuma ots kamber . peremees nägu omandama pehmem ilme ja silm tikkuma naeratav helk , kui tema askeldama linnased , see ahi küte ja käsi katsumine üles tõstma , kas soojus olema paras . käima ise linnased nuusutama ja kutsuma ka teine see tegema , sest linnased lõhn võima eeldama õlu maik . isegi kevad veel , kui tema viimane linnased veski olema ära jahvatama , võtma tema kodu jõudma linnasejahu-kott lahti , et lõhn nuusutama ja Mari nuusutama laskma . samuti otsustama ka humal väärtus lõhn järgi , olema see oma tapuaed saama või pood ostma . see kõik olema tähtis küsimus , sest õlu tahtma ju tegema niisugune , et kes mehejanu jooma , see laul jörisema hakkama , - et kuluma vähem viin . mõni armastama õlu lõhn panema kadakas , aga Vargamägi Andres armastama ennem humalaviha . ka toores rukkijahu ei tarvitama tema õlletegemine , kuigi see olema piduperemees kasulik kaup , sest kes niisugune märjuke janu jooma , see peagi kõht kinni hoidma ja mõni aeg olema tema söögiisu nagu pihk võetud . selletaoline õlu tegema mõnikord Org Pearu , aga see suurmeister olema rikas Kassiaru Jaska . tema õlu kohta teadma iga pool ütlema , et kes janu jooma , see nurk taha jooksma . Andres arvama , et õlu pidama panema laulma suu , mitte kõht . see olema vaja , et õlu seisma enne joomine mõni aeg tammeankur hing all . aga pulk ehk prunt tegema sealepp , mis ülearune hing võima läbi " virisema ". vahetevahel käima Andres oma õlleankur vaatama . ja kui tema märkama , et mõni ankur suur hing pärast viimne häda käsi olema , s.t . et lepapulk läbi hingamine olema napp ja seetõttu põhjalaud juba kõmmelduma , siis avama tema natukeseks " vissipulk ". pidama mõnikord täis mehejõud tarvitama , et ankruhing pulk käsi vastu taevas ei virutama ja siis ise kõik ankur plehku ei pistma , mis võima kaasa tooma õlu kalkumine . kui siis ükskord see pidulik silmapilk käsi jõudma , et esimene ankur minema õlu laskma , siis ei usaldama see talitus keegi teine käsi , ikka minema Andres ise . see olema raske ja hädaohtlik töö , sest pidama hoidma , et pulk käsi ei lipsama , muidu lendama hingeline õlu suur hoog ankur kõik välja . ainult pisut võima pulk paotama , nii pisut , et kann tulema palju rohkem valge vaht kui õlu ise ning nina lõhn , lõhn , lõhn . pidulik õllelaskmine olema ikka nagu külm dušš võtmine - saama oma jagu käsi , aga ei jääma ilma ka silm . seekord tegema Andres esimene ankur katse juba mõni päev enne püha . põhjus olema vasikas tapmine , kes puhtrõõsk piim suur ja vana olema joodetud , et jätkuma tema sült ja ka praad . lihunikutöö ei tegema Andres kunagi hea meel , sellepärast avama tema õlleankur , et enne tubli janu jooma , kui hakkama puss kõhutama . see talitus olema ikka miski õudne . peaosa tundma tema sügis , kui tegema liigne lammas liha . laps käima siis kartlikult üks koht teine ja vahtima suur tumm silm üksteise otsa . väiksem , kes veel miski ei aimama , tahtma kisatsema nagu harilikuIt , aga suurem sundima ja meelitama tema vaikimine , kuni ka see viimaks loomusunniliselt aimama , et täna olema Vargamägi nagu miski kardetav ja kohutav . ei minema palju aeg , kui tuba ilmuma pea+d-jalg kartulikorv ja ema hakkama keev vesi karv võtma ning sõrg ots murdma . laps kükitama korv ümber , püüdma üks või teine pea ja jalg ära tundma . nimepidi tähendama tema oinas ja utt , kes tema rääkima nagu oma hea tuttav ja sõber . algus püüdma ema tema korv eemale tõrjuma , aga kord-korralt omandama tema ikka suurem õigus vaatamine ja arutamine . lammas tapmine olema ehk kõige raskem ja õudsem silmapilk , sest siis sündima kõik nii saladuslikult ja vaikselt . pealegi olema lammas nii-öelda vaga loom . tema sisse olema kes kunagi üks kurjavaim ajama ja tema laulma kirikulauluraamat . Ämmasoo vanataat , kes kange kohitsejameister olema ( ainult täkk ei ruunama tema ), ei pannud kunagi nuga muidu jäär külge , olema see vana või noor , kui paljastama ikka oma pea , kus olema enam karva-udetk nägema . isegi siis , kui tema poole kortel piiritus enne ära viskama , nii et silm tulema välkuma , ei unustama tema kunagi jäär kohitsemine müts pea . nii püha loom olema lammas . siga olema teine lugu . see karjuma , olema kohitsemine , rõngas nina+ssepanemine või tapmine , ja karjumine olema nagu pisut laps meel kergendama . ometi kuulatama tema ka siga hädakisa kuskil aken all või paotama uks ja nii mõni kuulaja ihuliige tõmbuma kange ja jäätunud . harilikult algama siga kisa hommik vara , kui laps alles magama . aga kui keegi see läbi uni juhtuma kuulma , siis äratama tema kohe oma kaaslane , hüüdma : " kuulma , kuulma , siga tapma , siga tapma ! karjuma , karjuma ! kuulma !" Vesi siis , kui siga prill nina saama ja tema suu kinni keerutama , nii et tema enam kõvasti karjuma ei saama , ainult pisut inisema , kuni see vaibuma , veel siiski kuulatama laps hing kinni pidama , nagu puutuma asi tema ise - nagu karjuma keegi see ühes siga . laps aimama , et tema seisma mingi suur elusaladus ees , mis olema varjama paks loor . tahtma minema asi lähemalt vaatama , aga ei tohtima uks välja astuma . pärast nägema ainult , et ema tulema verepüttiga , mis pulk sees , ja mees kandma oimetuma siga , kes suur haav kurk all . vanem inimene liikuma ja rääkima suur verevalamispäev nagu ebaharilikult , see olema laps ammugi tähele pannud . sellepärast tahtma Vargamägi Andres enne varruankur janu jooma , kui minema puhtroosa piim joodetud vasikas tapma , kes olema enam õieti vasikas , vaid peaaegu juba mullikas , paras kas või elulooroog jätma . varrud tõttu pidama tänavune nelipüha Vargamägi Eespere eriti pidulik saama . küpsetama sai oma ja poejahu , sõtkuma sepik ja jändama magushapuleiv . vorst tegema ning tegema ja tema tegemine ei tahtma lõpp tulema , sest ikka veel jätkuma soolikas pütt ja puder toober . vorstitikk kuluma nii hirmus palju , et tema ei jõudma keegi tarve tegema . tegema tema Liisi ja Maret , tegema noor Andres , tegema sulane ja tegema vana Andres , aga ikka tulema puudus käsi , nii et perenaine ja tüdruk pidama ise vahepeal puss puu panema . Liisi Ja Maret olema varrud suur mure , sest tema käima tänavu kahekesi kari . juba paar nädal enne püha küsima tema ema : " aga kas mina pidama ikka siis kari minema , kui kodu olema varrud " " kuis siis ," vastama Mari , " loom tahtma ikka sööma , ega muidu ." aga Mari ise ei uskuma oma sõna , sest tema arvama , et vähemalt esimene püha võima laps kodu jääma , sest üks päev kõhutäis korjama loom ka lepik alt . ometi ei tahtma tema laps tõsi ütlema , sest vale arvama tema Liisi ja Maret rõõm suurendama . tõepoolest aga saama laps rõõm suurem , kui Mari see oskama ette arvama , sest esimene püha minema sauna-Madis kari , nii et lepikualune võima teine püha hoidma . varruline olema suur hulk kutsuma , sest viimane aasta olema põllumees soodne olnud , nii et jaksama võõras sööt ja jootma . kõrvenurk mees olema kutsuma Kingu Priidu Sooväli , see tüse vanapoiss , kes ennem tüdruk simmel plõnnitas , kui mees sõrmkook vedama . soe ilm hoolimata olema tema ehe kael all lihtne valge rätik , see peal siidirätik ja kõik peal roosa villane sall , mis ots pintsak hõlm alt välja ripnema . olema kõndima või istuma , ikka ähkima ja puhkima tema , nagu lamama tema saunalava või nagu olema tema mõni vana mesikäpp . teine Sooväli mees olema kutsuma veel Vihukse Anton oma eit , sest tema olema hea mees poolest Andres abi käima ehitusmaterjal vedama . olema vaikne mehike , ja niipea kui tema paar janu õllekann jooma saama , magama tema kas või söögilaud ääres , poolpuretud suutäis suu , ilma et märkama see alla neelama . tema saama oma aeg kuulus kirik norskamine , mis nii vali olema , et õpetaja kantsel naaber käsk andma tema üles äratama . see saadik ei läinud Anton kunagi enam nii kantsel lähedale , vaid istuma ikka tahaotsa , kust tema norskamine õpetaja kõrv ei kostma . see nii-öelda pühalik ja pidulik uni tasakaal võima aga Vihukse Anton kibe töö ajal kas või nädal kaupa peaaegu ilma magama elama . olema peale see veel kõrb poolt Ämmasoo Villem oma eit , Võõsiku Mihkel ema , samuti ka Hundipalu Tiit ja Rava Kustas . Kukessaar Jaan ja teine kaugem mees Andres enam ei kutsuma , liiga kauge ja võõras olema tema . välimaa poolt olema koht Metsakant mees Aaseme , Võlla ja aiu oma naine , siis veel paar peremees ja perenaine Luine . kutsuma ka Kassiaru Jaska , aga see jääma tulema , sest tema naine olema mõis aidamees tütar , oskama mõni sõna saksa keel , nii et tema seeläbi kuuluma pisut kõrgem ringkond , kui olema see Vargamägi Andres oma Mari . Org Pearu olema paar viimane aasta rahulikult läbi saama , sellepärast kutsuma tema kui üleaedne kogu oma perekond , sulane ja tüdruk kaasa arvama . muidugi ei puuduma ka saunarahvas , sest see olema ju peaaegu oma inimene , aitama kogu aeg pere kaasa . et seltskond täielik olema , siis ei puuduma ka oma nurk rätsep - suur laulja , isamaalane , kõrge mõte ja aade idealist , kes juba mõnisada rubla olema linn intress peal ja kes enne ei tahtma jätma , kui tuhat rubla täis olema . siis tahtma tema rätsepa-amet maha panema ja ise täielikult isamaa pühendama : laulma , pasun puhuma , äratav kõne pidama , eeskuju olema kõik isamaa teenima . rätsep Taar olema nimelt arvamine , et seni kui inimene olema varanduslikult kindlustama , ei võima tema tõsine arusaamine isamaa-armastus ega õige lugupidamine isamaa vastu olema . nõnda olema siis tema tuhanderublane ideaal ühtlasi ka isamaaline ideaal . sest tuhat rubla linn intress olema tema isamaa-armastus eluküsimus . välimus olema Taar lüheldane ja matsakas , värske näovärv , elav ja lapselikult hele ning süütu sinine silm , mis aina nagu naeratama . laulma võima tema hommik õhtu , ja kui kõrvenurk poiss , eriti aga tüdruk ja noorik , isamaaline laul oskama , siis võlgnema tema see eest tänu ainuüksi Taar . karjapoiss olema aga lõbus rätsep hoopis teine asi kättesaamatu eeskuju : tema oskama vilistama , ilma et tema huul toru ajama . see olema otse uskumatu kõlama , kui kõik karjapoiss oma silm olema nägema : rätsep vilistama ja ometi ei saama silm põrmugi aru , et tema vilistama . küll katsuma kõik karjapoiss see järele tegema , tegema proov sulaspoiss , aga rätsep vilistama tema kõrval nagu mõni noor jumal , kes kiitma vile oma kallis isamaa . laps ristija pidama tulema köster , sest et ei tahetud halb tee kirik juurde logistama , mis väike laps olema väga tüütu . et aga köster alles peale lõuna võima Vargamägi sõitma , siis kutsuma ka teine külaline sama aeg . Nelipüha esimene püha õhtupoolik sumisema siis kogu Vargamägi Eespere jutukõmin , mis kostma kamber , tuba , rehealune ja rohuaed . püha talitus ajal ei saama kõik kamber kokku , vaid nii mõni seisma koda , uks ees väljas ja lahtine aken taga . see laulmine nii viisipärane saama , päriselt nagu laulma kirik , kus köster ühes orel ja koor kihutama ees ja kirik keskpaik laskma silmnägu järel , kuna altariesine laulusõna alles siis algama , kui köster orel lõpetama . siin , Vargamägi , olema võima ütlema , et köster jääma laulma ikka köster , aga et rätsep saama orel , Andres ja Hundipalu Tiit kooripealne , koda kirik keskpaik ja aknatagune altariesine . ning kui veel arve võtma , nii et mõni mees juba tublisti varruõlu olema rüübanud , siis võima ilma pikem seletus mõistma , kuidas köster Vargamägi orel ees kihutama ja kui pikk venima järelajaja saba , mis tipp altar ette , s.t . aken taha ulatuma . Vihukse Anton saama vist kõige ennem laul tõsine mõnu aru , sest peagi magama tema niisugune norin , et eit tema pidama raputama , ütlema : " mis sina , pime , siis kohe norinal ." " ei andma muidu õige vahmiil välja ," sosistama eit Rava Kustas , kes Anton kõrval istuma . ometi õnnestuma kogu püha talitus väga ilusasti , nii et rahule jääma köster ise , laps vanem ja ka kõik kutsuma külaline . nõnda siis võima pühitsema suu ja süda laud asuma , sest kui köster issameie lugema , posisema terve kogudus see kaasa . laud istuma nõnda , et köster asuma laud otsa , tema parem käsi olema Andres ise , pahem Hundipalu Tiit , kes pidama köster ajama viisipärane ja tark jutt , et olema seadsam . pikk pidulaud , valge kui kriit , ägama kauss ja taldrik raskus all , sest see olema kuhi täis sealiha ahi hautatu , pada keedetu ja keris küpsetatult , et olema igaüks võtma , nagu keegi rohkem maitsma . võtma igaüks kauss oma käsi , niipalju kui kõht mahtuma , ja sööma , kuni süda läikima või kurk kõditama hakkama . lihaliud kõrv süldikauss , heeringataldrik , võitass . ning vorst kui võmm , aina nuusutama ja nuusutama ja nilpama keel , ujuma teine lausa sulama rasv . kõik olema küll , kõik jätkuma . aga ühte pidama sööja meel pidama - lõpuks tulema kook ja kohv suhkur kui kalju . enne kui julgema näpp söök või söögialune külge pistma , ootama , mis köster tegema , sest kõik arvama , et ega tema niisama muidu sööma hakkama . ja ei hakkama , vaid ütlema oma salmike laulmine ette ning tegema siis kena palve . üks sõna - kõik nagu kord ja kohus . aga kui juba natuke aeg olema sööma , tõusma köster laud püsti ja pidama pikem ilmalik kõne . kuna tema nagu rätsep suur isamaaline tegelane olema , siis jutlustama tema ikka ja iga pool oma kõrge aade : soovitama " Linda " aktsia , Aleksandri-kool , Eesti Kirjameeste Seltsi , " postimees " ja muu see aeg pakutav isamaaline kaup . sama vaim kõnelema tema ka täna kõrvenurk rikas kohaomanik . rätsep sattuma köster kõne vaimustus , sest räägitud sõna olema nagu tema süda tulnud . suurem hulk ei teadma miski arvama , tema ainult kuulama . eriti hool tegema see Vihukse Anton , nii et kui köster veel viis minut olema kõnelnud , siis olema tema enam suutma silm söögilaud lahti hoidma . ainuke mees , kes köster kõne kohta miski olema võima arvama , olema Hundipalu Tiit . aga see ei olnud nähtavasti kõne kuigi vaimustama , ennem olema tahtma tema nagu vastu rääkima juba kõnelemine ajal . see panema tähele mitteainu teine , vaid ka Org Pearu , kes istuma rätsep vastas teine pool laud , kihelema nagu see vaimustus pärast . Pearu ei sallima ei köster ega rätsep , sest tema olema kahtlane iga inimene , kes rääkima isamaa ja isamaaline asi , mis tema olema vähem aim . kui tema pisut rohkem teadmine olema olnud , siis olema tahtma tema isamaalane ütlema : " ega mina saks või linn untsakas olema , et sina mina isamua reagite , mina olema puht-muarahvas , reagima muakeel ja teadma isegi , mis mua olema , olema tema isa ehk ema mua ." et aga Pearu ise teadmine puuduma , siis otsustama tema Hundipalu Tiit kaasa lööma , kui see pidama köstri-isand vastu astuma . ja Tiit hakkama köster vastu vaidlema , sest tema olema köster kõne haistma Jannsen ja Hurda pooldamine ning Jakobson mahategemine . aga see ei võima tema kannatama , olema tema ju ustav " sakala " lugeja ning suur Kalja Pärt ja Nali Märt austaja . siiski , köster kõne olema Hundipalu Tiit ikkagi veel leppima , sest tema oskama paras paik piir pidama ja isamaaline kalju vahelt targu läbi loovima . rätsep aga , kes köster hakkama kaasa aitama , puuduma see oskus ja tema tormama ummisjalu küsimus ning nimi , mis köster ettevaatlikult olema kõrvale hoiduma . õigupoolest siis rätsep hakkama Tiit vastu vaidlema , mitte köster ise , kes olema asi algataja . tema jääma vaidlus esiotsa nagu välja , etendama ainult lepitaja ja vaigistaja osa , nagu see kirikusulane olema kohane . aga siis sündima väga imelik asi , mis sündima väga sagedasti ilmalik asi , kui jumalamees oma käsi see külge pistma : mis rohkem köster lepitama , see rohkem mees maru minema , nagu olema isamaaline asi omakasuline äriasi või nagu olema tema ainult see jumal maailm looma , et üksteise isiklikult tõrvama ja haavama . " et vaimulik rahvas " postimees " poolt olema , see saama mina aru , aga et rätsep see kaasa sörkima , see kohta ei mõistma mina miski ütlema ," ütlema Tiit Taar . " kas rätsep ei tohtima oma isamaa õieti armastama ja kas tema ei võima tõsi ja õigus eest seisma " küsima Taar , ise põsk lõkendama ja sinine silm täis lapselik tõsidus . siinkohal arvama joobnud Pearu , et ka tema oskama isamaalik asi pisut kaasa rääkima , ja sellepärast ütlema tema üle laud vastas-istuv rätsep : " kuulma sina , kõrvenurk rätsep Taar , mis olema kiri ära seletama hapu kali , sina tõde olema kasukas ja sina õigus püks . aga kas sina olema õigus mina , Org Pearu , rikas kohaomanik , sihuke püksa tegema - p .... etagune rippuma põlvekõverdus ja jalg olema käima nagu kukk kammits ? vastama mina see mina saksa isamaa ees , kui sina prosess tõsi ja õigus nimel , nagu mina kallis nuabrimees , Eespere Andres , kes pidama täna oma poeg varrud . ja mina kõik olema tema varruline , ainult sina , kallis rätsep , olema kontvõõras , sellepärast siis vastama mina , sest õpetaja ütlema ikka : sina pidama , sina pidama , köster aga : sina ei pidama mitte , sina ei pidama mitte ... " Pearu olema vististi edasi rääkima , aga köster tahtma jutt isamaa1isilt asi kõrvale juhtima , sellepärast küsima tema : " aga kumb käsk siis Pearu pidama , õpetaja või köster " " tark pea pidama köster käsk , purjus pea õpetaja käsk , sest siis pidama mina rätsep oma punkt kõik viimane ette panema ," vastama Pearu . " nüüd olema ju armuaeg , mitte hirmuaeg , sest mina olema vene kotkas tiib all ," seletama Hundipalu Tiit , " aga " postimees " tahtma , et olema aina põrguvalu ja saks malakas ." " armas peremees ," ütlema köster , " see ei tahtma " postimees " mitte , tema just hoiatama mina see eest , olema ikka hoiatama . ikka tasa ja targu , ainult nõnda jääma roosk tulema , see olema tema arvamine . Jakobson koguma tuline süsa iseenese ja oma laps pea peale . kes tuul külvama , lõikama torm , ütlema vanasõna . aga mina ütlema , et kes vaen külvama , see lõikama vaev , ja kes sõda kuulutama , see lõikama veri ." " õige , köstri-isand , väga õige !" hüüdma Taar . " kuulma sina , va hapu Taar ," ütlema Pearu üle laud , " kui sina nii väga seal karjuma , siis mina sina ämm oma õmblema ei võtma . sest vuata , sina ei olema õigus nõnda karjuma , kui mina püksip .... etagune rippuma põlvekõverdus . " see sõna ei pannud teine ega rätsep ise tähele , sest tema arvestama praegu rohkem köster kui Pearu . see olema tema oma eriline põhjus . nimelt olema tema juba ammugi hammas ihuma köster õmblustöö peale , mis tänini olema ikka keegi teine tegema , mitte tema . aga rätsep olema esimene kord köstri-isanda1e kas või jumalamuidu õmblema , ainult kui aga saama kord sinna , sest siis olema kõik parem koht tema käes , mõisaantvärk ja untsakas , vallakirjutaja ja talitaja ning peakohtumees . ainult parun , opmann ja õpetaja seisma tema riik väljas , aga see ei tegema tema peavalu , sest tema juures käima ikka saksa rätsep . just täna olema paras silmapilk , kus rätsep lootma köstri-isand lõng vedama . see olema tema tahtma eriline käik Ämmasoo ette võtma , kuhu tema olema nagu pisut asi , aga sattuma Vargamägi peatuma , sest tema saama kuulma , et Ämmasoo rahvas siin olema . nõnda paluma tema varrud kaasa pühitsema . " Org peremees ähvardama mina mammon ," ütlema rätsep Pearu , kui see aina kordama , et tema Taar enam õmblema ei võtma , " aga mina jalg ega mõte põlema veel kunagi mammon juhtima , vaid ikka aade ja tõde ning õigus ." " mis tegema vaene mees tõsi ja õigus ," arvama Rava Kustas lõõpivalt , " see olema rikas vaja ." " õige , Kustas !" hüüdma Pearu . " no ütlema või köstriisand ise , mis tegema mina see tõsi ja õigus , kui mina prosessin oma kallis nuabrimees või kui tema mina kõrts .... dest nii valusasti pigistama , et mina silm must minema ? no ütlema , mis mina tegema , tema olema ju mina üle " Kogu ruum kõmisema lai naer , mis kostma läbi aken kaugele õu . Andres isegi naerma kaasa , kuigi tema istuma köster kõrval , kes jääma ühes Hundipalu Tiit tõsine , nagu olema tema Pearu rumal sõna kuulma . " rätsep olema ju rikas , sellepärast ," ütlema Vihukse Anton , kes vaidlemine peaaegu magama pidama jääma , suur naer tõttu aga ärksam muutuma . " tema saama kümme aasta pärast tuhat rubla linn intress peal täis ," " kas see põlema õigus teenima või " küsima rätsep naerja . " õigus , ikka õigus , kuidas siis muidu ," kiitma Rava Kustas . " aga kui see nõnda edasi minema , siis saama sina varsti saks oma õigus , aeg saks asi , õmblema saks püksa ." " kuulma sina , va kalja-rätsep , mis olema ära seletama Taar , sina olema saks sabarakk ," ütlema Org Pearu , kui tema olema oma klaas tühi rüübanud . " mina sina änam õmblema ei võtma , mina sina riie änam selg ei panema ." " sina praegu mina õmblema püks jalg ," ütlema rätsep . see sõna ajama Pearu maru . juba ammugi andma Hundipalu Tiit Andres märk , et see rätsep ja Pearu katsuma taltsutama , sest tema tegema mõnus jutt rumal lõõpimine , ja Andres ootama paras silmapilk , et mees vahele astuma . aga nüüd sündima kõik nii äkki ja ruttu , et üks olema see ette valmistama . nimelt kiskuma Pearu laud taga ise püks jalg ja panema see üle laud rätsep pea , kuna tema ise karjuma : " säh , võtma oma püks , ja uadete jalg , Las kõndima tõsi ja õigus , mina põlema see tarvis , mina põlema nii suur p .... etagus , sest mina põlema uatei !" Kogu maja olema möirgamine täis . kõige heledamalt karjuma rätsep , kes Pearu püks pea olema . suurem hulk hirnuma naerma , sest nii halenaljakas asi olema tema kogu oma eluaeg kuulma ega nägema : püks rätsep pea , sääreots lihaliud ja sülditaldrik . naerma , nii et pisar jooksma . Andres ei saama muidu , kui pidama kaasa naerma , ehk küll tema kui piduperemehekohus olema olnud pahandama . nii köster kui ka Tiit , vaidlus vastane , olema mõlema süda põhi haavama , sest tema arvama olema rumalam asi , kui et aatemees pea olema majandusmees püks , liiatigi veel ristsed , keset pidulaud , mis alles hiljuti olema jumalasõna pühitsema . " armas . piduperemees , sina pidama oma võõras pisut talitsema ," pöörduma köster Andres poole . aga Andres ei teadma , mis vastama , nii et Hundipalu Tiit tarvilik pidama tema asemel seletama : " köstri-isand ei tundma nähtavasti Org Pearu . Andres olema võima tema kutsuma jätma , muu ei saama tema miski tegema . aga et tema olema üleaiamees , siis ... " see olema võima vahejuhtum lõppema , aga Pearu istuma ju alles püksata ja särgiväel pidulaud . miski pidama ometi tegema . " vanamoor !" hüüdma Pearu oma eit , kes laud otsas istuma , " minema tooma mina kodunt omatehtud takune püks jalg , kaua mina siis nõnda paljas reis köstri-isand üks laud istuma . tuba varn võtma teine pintsak , see põlema see hapukali tegema ." Org eit minema kodu , et oma vanamees teine riie tooma . aga et Pearu seni ööülikond või reherabaja laud tahtma istuma , siis tegema sööming pisut enneaegne lõpp - tõusma laud ja minema laiali . köster jääma seekord lõpupalve pidama , sest inimene meel rippuma rohkem Pearu püks kui jumalasõna küljes - nii halvasti mõjuma asjaolu , et rätsep unustama tõsi ja õigus eest võitlema kohaomanik püksitagumik peale eriline rõhk panema . ühes teine tõusma laud ka Pearu , ja et tema püks jalg olema , siis pidama tema paratamata paljas reis varruline keskel kõndima . kõlblusvastane olema see küll miski , sest tema olema selg ilus valge linane särk , mis ulatuma põli , ja kael kirju sitsirätik , sõlm lõug all . aga niisugune kõndimine haavama kasin ja neitsilik perenaine viisakustunne ja tema arvama , et tema olema võimata ainult pealtvaataja jääma . kui siis Pearu välja päike paiste astuma , ilmuma naine vits , tikerpuu-oks ja värske nõges ning siis algama üleannetu karistamine - aina mööda paljas säär , mis särk alt välja paistma . esiteks kannatama Pearu , aga siis pistma tema naine eest jooks , see suur kisa järele . Pearu jooksma õuevärav välja ja siis mööda peenar edasi , mis seisma kesa ja rukis vahel . aga purjus pea tõttu komistama tema ja kukkuma rukis äärde maha . et naine tema kannul olema , siis ei saama tema enam üles tõusma ega uuesti jooks pistma , vaid ajama ise kükakile ja pistma jalg ning säär särgisaba sisse . aga naine ei hoolima see . silmapilk kiskuma Pearu särk üle pihk kukal peale kokku ja vits , tikerpuu-raag ja nõges töötama roosa selg , pihk ja tagumik , kuni hakkama paistma siin-seal verepiisk . Pearu karjuma . " paluma andeks !" käskima Hundipalu perenaine . " paluma andeks , et eit mina t ... i tahtma nägema ," vastama Pearu . särk kiskuma Pearu uuesti üle pihk . mõni koht lööma juba veri roosa ihu nirisema . mees seisma natuke maa eemal ja ässitama naine . laps piiluma rukis ääres ja aianurk taga . " andma !" kõlama iga külg . " kas paluma " küsima naine Pearu . " paluma ," vastama see juba üsna taltsalt . " paluma !" kõlama käsk . ja nüüd paluma Pearu üsna tõsiselt naine . nõnda lõpetama peksmine . naine minema minema ja jätma Pearu sinnapaika . see kükitama esiteks natuke aeg üksinda rukis ääres ja tõusma siis püsti . aga kui tema mõtlema õuevärav poole minema hakkama , nägema tema , et naaber teine poeg Indrek istuma rukkiserv , vahtima tema otsa ja nutma . see tegema Pearu süda kohe härras ja meel hale . tema astuma laps juurde , võtma see süli , ja kui poiss siis peaaegu suur hääl karjuma pistma , ilma et tema Pearu süli maha olema kippuma , hakkama ka Pearu peaaegu väike laps tönnima , ja nõnda minema tema kahekesi õuevärav sisse . keset õu tulema tema Mari vastu . " tema üksi haletsema mina ," nutma Pearu naaber perenaine ees seisma , " ja tema tahtma tema hobusevaras tegema ... tema kõik ... Andres , Tiit , rätsep ja köster ... kõik tema ihkama poiss hing . sest kirjutu olema : oh jumal tall ja seesinane teine sõna , mis ep olema mitte kirjutud ." see silmapilk jõudma Org eit takune püks ja pihtkasukas pärale . tema nägema andma Pearu kohe laps Mari süli ja hüüdma : " mina kallis vanamoor , mina armas lambasihver , ometi tulema mina abi ! külaline murdma mina ära , sest et olema mitte kirjutud , et sina ei pidama himustama oma ligemese mees , vaid - naine !" " panema püks jalga !" hüüdma võõras naine Pearu . aga see ei tegema see välja , vaid ütlema oma eit : " kallis vanamoor , vuata , mis tema mina tegema ." see sõna tõstma tema oma särk kaenal alla ja pöörama selg naine poole . " andma veel !" hüüdma eit , kui tema nägema Pearu punane peksma selg . " Või tema kiskuma särk kael !" " kui külanaine võima mina särk kael kiskuma , miks mina siis ise ei võima ," vastama Pearu . ja see asemel , et püks nüüd kohe jalg tõmbama , panema Pearu tema pahem käsi , võtma siis eit kael ümbert kinni ja kõndima nõnda päike paiste mööda õu . " vanamees , panema püks jalga ," paluma eit . " las veri kuivama enne ära ," vastama Pearu . " veri olema kuivand ," ütlema eit . viimaks ometi tõmbama Pearu püks jalg ja panema pihtkasukas selg . aga nüüd tulema tema kohe uus mõte . " kus olema rätsep " hüüdma tema . " tema pärast saama mina naine käest peksma . kus olema pressraud ja hapukali " aga rätsep olema ühes köster minek tegema . köster vabandama ajapuudus nii rutuline lahkumine , aga vististi olema see ainult ettekääne , põhjus olema Pearu oma temp . seesama olema ka rätsep lahkumine põhjus , sest tema tundma Pearu ja teadma , et ega asi ainult see lõppema . ometi olema rätsep see kõrval veel teine põhjus , mis samuti olema tähtis : köster kahekesi jääma lootma tema õmblus võima jutt tegema . olema küll esimene püha , mis olema kohatu rääkima argipäev töö ja toimetus , aga päike vajuma juba õhtu poole ja Pearu oma temp olema niikuinii juba see kallis päev sedavõrd " retsima ", et olema ehk nii väga hull , kui rätsep katse tegema köster pisut ilmalik jutt ajama . sest köster olema ju õpetaja , tema ei seisma kirik nii lähedal . Õpetaja rääkima kas või kündmine ja sõnnikuvedu , ikka olema nagu pisut issameie ja peatükk maik . köster hobuseohje kätte andma vabandama Vargamägi Andres üleaedne tegu nii hästi , kui oskama , aga olema parata , temp jääma ikkagi . temp . rätsep olema veel Vargamägi alla minema Pearu püks heidutama ja juba mitmes kord kinnitama tema köster : " jah , kurb , väga kurb , Org Pearu ei pidama vaimuvalgus lugu , tema ei sallima aade ." " aga naine ," kihistama köstri-isand naerma , " see olema vapper ! küllap tema Pearu viima vaimuvalgus ja aade õpetama ." rätsep kui kasin elukomme vanapoiss ei saama köstri-isand naer kuidagi aru . Vesi siis , kui tema üle soosild , Aaseme väli äärde jõudma , kinnitama tema : " ei , ei , köstri-isand , rahvas ei armastama vaimuvalgus " " soo , nüüd olema õhk puhas ," ütlema Andres , kui tema köster olema õuevärav välja saatma . " Pearu , sinder , peletama köstri-isand minema ," ütlema Aaseme vanamees , kes olema piinlik , et tema kui kirikuvöörmünder ringkond niisugune hull asi pidama sündima . " köster põlema nii väga lugu , aga rätsep olema kahju ," ütlema Hundipalu Tiit , " see olema mina laulma . kirik põlema köster hääl kuulma , aga kui Taar oma toru koor äär lahti tegema , siis teadma , et käima üle kirik , nii et õpetaja kuulma altar ees ." pidulik tundmus tõstmine katsuma mees omasoodu laul jõrisema , aga see ei tahtma miski välja tulema , sest ikka laskma Pearu oma toru sekka , ja et tema toru ajama sootuks oma joru , siis minema ka teine hääl segi . " las naine parem laulma ," arvama Hundipalu Tiit . " eit ja vanamoor , naine ja noorik !" hüüdma Pearu ja tuigerdama tema poole . " laskma oma armas jaa kuulma , sest sina peksma mina reis küllalt verine , mina oma eit vuata kõik viimane ilusti läbi . mina istuma sina ette muru ja kuulama ning ei tõstma oma kisa ega silm teps ." Pearu minema ja jääma naine vaterdama , sest tema olema tema lõbusam kui mees seltsis . mees istuma ja lamasklema rohuaed värske rohi põõsas vahel . Pearu vabanema püüdma jutt uuesti isamaaline asi juhtima . kõneleja võima siin olema ainult Hundipalu Tiit , sest teine ei teadma mitte kui miski , välja arvama ehk Vargamägi Andres , sest tema olema kapp peale vaimulik raamat ka mõni ilmalik , üks isegi peaaegu piibel suurune , aga ilma kaas ja esimene leht , nii et keegi ei teadma , mis raamat see õieti olema . Hundipalu Tiit olema see raamat lugema , aga tema ei saama tema aru ega otsa . Hundipalu Tiit oskama ja armastama rääkima . tema kõne algama ikka see , et tema kõige harilikum lause juurde lisama : nagu ütlema see ja see või nagu tegema see ja see . ja et üks ei teadma , kes nõnda ütlema või tegema , siis pidama Tiit seletama . seega olema päris jutuots käsi . ja olema see juba kord käsi , siis voolama vaheldumisi Aleksandri-kool ja " kolm isamaa kõne ", " Linda " aktsia ja " isamaa sündima asi ", Joosep Hai elukäik ja Eesti Kirjameeste Seltsi , Nali Märt ja Kali Pärt ning Oja mölder , Vaga Jenoveeva ja Jakobson , eriti just viimane . sest see asuma elama samuti soo ja raba taha nagu tema , Hundipalu Tiit , ainult mõni aasta pärast tema , nii et võima täis õigus ütlema : mitte Jakobson olema eeskuju Hundipalu Tiit , vaid Hundipalu Tiit Jakobson . aga olema Tiit eeskuju juba Jakobson , siis ammugi oma nurk mees , olema teetegemine , põlluharimine , kraavikaevamine , rohuaed asutamine , mesilas+tepidamine või ükskõik mis . vähemalt arvama Tiit ise nõnda . Hundipalu Tiit jutt tulema kuulama Org Pearu , sest naine ei tahtma tema asi pärast tänane temp hästi sobima . tema katsuma esiteks Tiit jutt vahele lõõpima , aga kui Tiit ise ega teine tema välja ei tegema vaid kuulama , nagu rääkima mitte köster , vaid õpetaja ise põrguvalu , siis jääma ka Pearu oma hall jõll silm kõneleja otsa vahtima , nagu püüdma tema iga sõna elavalt alla neelama . Tiit sattuma ikka parem hoog , " oh , kui nüüd köster kuulma !" ohkama Pearu ja vahtima Tiit otsetee suu . aga nõnda ei kestma see kuigi kaua , sest varsti vajuma Pearu silm väsinult kinni . Vesi kord käristama tema tema lahti , aga siis langema raske laud jäädavalt . juba enne tema olema rohi lamav Vihukse Anton norskama hakanud ja Aaseme vanamees käsipõsekk olema piip suu maha kukkuma . tema järgnema peagi teine , kuni norskama peaaegu terve kogudus , kes Hundipalu Tiit ilmalik jutlus pidama . ärkvel olema veel Vargamägi Andres , kes istuma Tiit kõrval , ja Kingu Priidu , kes kaks rätik ja villane sall olema higitilk pärl otsaees . " minema ära , las tema magama ," ütlema Andres tasa . see tahtma , ka Hundipalu Tiit tegema , aga kuna kõne parem hoog ja hääl vali ning hele olema , siis ärkama Pearu silmapilk , niipea kui Tiit kõne vaikima . " olema reo ," siunama Pearu silm pärani ajama , " kiskuma ja kiskuma silm kinni , nagu lugema eit piibliruamatu või kuulama kirik õpetaja jutlus . Tiit , sina pidama oma poeg õige õpetaja koolitama , sina hea lõug ja jaal , poeg ehk tulema niisama ... hei ! Vihukse ! mis sina norisema ! ja sina , Vuaseme Vuadu , kus sina piip olema ? aeg noor rohi põlema . mis sina , põrguline , magama , Tiit reagima ju . Muast lahti , muidu tulema naine nõges !" virguma kõik , aga enam ei saama Hundipalu Tiit kõne hakkama , sest vaevalt saama tema lausuma : " nagu ütlema " või " nagu tegema ", kui juba mõni mees tõepoolest miski ütlema või miski tegema , mis sulgema Tiit suu . kõik olema varsti nii tähtis asi jutustama , et pidama maksma mis maksma üksteise üle karjuma . õhtusöök valitsema laud ääres üldine kisa ja kära . kostma juba naine hääl , sest mõni olema rüübanud punane pudel ja maitsema mees kannumärjuke . üsna tumm olema Vargamägi perenaine ja Andres hääl olema suurem kuulma , see tasu aga karjuma Pearu kõik kolm eest , karjuma isegi siis , kui tahtma naaber kõrv sisse rääkima salajutt . aga naaber kõrvatrumm pidama vastu , see ei raputama pea ega miski . kui niisugune salajutt olema räägitud koer kõrv , siis olema see tingimata kõrv laksutama , nina vastu taevas tõstma ja ulguma pistma . ka pärast laud tõusmine kestma endine kära kaugele üle poolöö . alles hommik poole hakkama mees üksteise järel rida välja langema . päike olema juba ammu tõusma , kui viimane õllekann juures laud ääres istuma Org Pearu . tema kõrval , laud rõõtsak , nohisema Vihukse Anton , kes Pearu katsuma äratama , ilma et see tagajärg olema olnud . nõnda siis rüüpama Pearu üksinda kannus ja sonima : " magama ... magama ... mina üksi ... Issand pale ees . Hallelooja ! Uamen ! ... kas olema linnuke mure ... ja seesinane teine sõna ... Uamen !" " vanamees , hakkama kodu minema , kõik magama juba ," ütlema teisepere eit juba kümnes kord . " armas vanamoor ," ütlema Pearu oma hall silm lahti käristama , " mina üksi seisma Issand ees , sest kirjutu olema … nojah ... kirjutud olema ... oh inimene usin ... ja see teine sõna . säh , jooma , vanamoor , mina kallis lambasihver ." aga eit ei tahtma jooma tema tahtma ainult oma vanamees kodu viima . tema võtma tema ümbert kinni ja katsuma vanamees laud tagant üles tõstma . ometi viimaks võtma see jalg alla . algama kojuminek . aga tee olema hirmus kitsas , kõver ja kallak , õnn , et viima allamäge . kui Org eit oma vanamees kodu õuevärav jõudma , hakkama kirikukell lööma . " Veart kell ," sonima Pearu eit najal värav sisse tuigerdama . " väga veart kell … üle raba ... üle soo ... üle heinamaa … veart kell ... pim-pam , piu-pau , pim-pam , piu-pau … Nõnda lõppema varrud esimene päev teine päev hommik , kui päike olema juba kõrgel taevas . lõoke lõõritama Vargamägi kohal . XXVIII Järgmine talv olema kõrvenurga1e väga õnnetu . tõeliselt ei teadma keegi , mis võima küll nii suur õnnetus põhjus olema . siiski üks olema , kes teadma - õpetaja kantsel . tema olema kõik üsna selge . iga pühapäev kinnitama tema , et kõik olema süüdi rahvas ise oma suur patt . mis peaasi : kõik tahtma olema nagu saks , nagu saks . aga jumal ei andma ise pilkama . mis inimene külvama , see tema ka lõikama . kes liha peale külvama , see lõikama liha igavene hukatus . õnnetus saama algus Kassiaru . kui vana Jaska millalgi laadasõit jälle kodu tulema , jääma tema laps üksteise järel kõik haige , nagu olema mõni lausuja tema laat lastehaigus kojuviimine kaasa andma . haigus võtma kohe hädaohtlik pööre , ähvardama laps kurk kinni matma . ei jõutud asi õieti täieliku1e teadvus , kui juba surema esimene laps ja varsti peale see teine . olema muu , kui hakkama matus vastu valmistuma . peiepidu kaks laps tegema Kassiaru talu ja Jaska kuulus nimi kohane . ümberkaudne peremees ja perenaine olema kõik koos . harva leiduma , kes puuduma , see seas ka Vargamägi Andres oma Mari . tema olema küll kutsuma käima , aga tema olema veel unustama , et tema nelipüh Kassiaru oma asjata Vargamägi ootama . kui tema ei kõlbama Vargamägi tulema , miks pidama siis tema kohe Kassiaru minema ? ons matus tähtsam kui varrud ? see olema kuulmata kurb matus , sest sama aeg , kui sööma ja jooma kaks au , kes puhkama puusärk , käsi rind , vaakuma juba kolm teine laps säng hing . laps seisukord olema sedavõrd raske , et ema ise ei saama koolnu see viimne puhkepaik saatma minema , vaid pidama kodu jääma teine suretama . nii uskumatu kui see ka kõik näima , ometi olema nõnda , et kui matuseline õhtuvidevik surnuaed kodu jõudma , olema Kassiaru juba jällegi kaks väike laip - kaksik sünd , kaksik ka surema , mõlema poiss . see rabama matuseline nõnda , et üks ei läinud enam söök ega jook sisse , sest igaüks pidama tahes või tahtmata iseenese laps peale mõtlema , kes jääma omapead kodu . leiduma tema , kes sõna lausuma kresku istuma ning tühi kõht kodu sõitma , nagu olema tema vanakuri ase kannul . sõitma vaikima puristav ja aurav hobune , kuna aga Kassiaru sama aeg asjata sööja ootama aurav verivorst , lihakauss , sülditaldrik , peen ja saialeib , parem ja peenem kui kuskil mujal . kaksik poiss viima juba üsna vaikselt maha , sest matuseline olema kuigi palju ilmuma . Kassiaru olema sedavõrd arutu , et ei teadma enam , kes kutsuma , kes mitte . õnnetus olema suurem , kui isa ja ema mõistus suutma kandma , olgugi et üks olema kaval hobuseparisnik ja teine peaaegu harima nagu mõni saks . kaks paar järgnema kaks üksik laip surnuaed , kuhu tema haud kõik kõrv kaevama , Viimane tema viima nii lihtsalt , nagu olema tema Kassiaru ja tema Matilde oma laps , vaid mõni saunik poeg . kui olema tema kaks kell lööma , siis olema tema matus miski peremehelik olema . kõik laps jääma vanem silmatera üksainus : pooleaastane Maal ema rind otsas . ema ise istuma nagu vahakuju , ükskõikne ja külm , nagu olema tema see miski , olema laps tema süli veel hing sees või olema ka tema hingetu nagu teine , kes viima surnuaed . esimene lastepaar suremine nutma tema , teine paar juures murdma tema ainult käsi , silm kilavalt kuiv pea , kaks viimane laps surmavoodi muutuma tema juba see , mis tema praegu liikuma Kassiaru suur hoone - elav vari . Kassiaru Jaska oma eit olema kunagi suur kirikusõber , aga nüüd nõrkus pisut ka tema süda , nõtkuma ka tema põli . eit ei saama kuidagi muidu , kui pidama isiklikult õpetaja juurde ilmuma troost otsima : ehk teadma tema , miks tema see karistus olema kael saadetud . Rask olema õpetaja seisukord see raske päev . sest mis pidama tema muu tegema , kui rikas perenaine ja tema uhkeldaja vanamees kange süda nõrgutama . Issand ei tahtma ju külm pealtvaataja jääma , kui Kassiaru Jaska kihutama mööda laat ümber ja paristama hobune . Issand ei sallima hobuseparistamine ega kannatama prassimine , see ütlema õpetaja . aga kui naine see kodu Jaska rääkima , panema see oma süda kõva ja vastama , nagu olema tema pool tõde ja õigus : " ikka see hobuseparistamine ja hobuseparistamine , nagu olema mina terve eluaeg muu teindk . aga mina olema ju kümmekond aasta mõis härg ostma ja olema kasulikult ostma , see pidama ometi jumala-meelepäraline töö olema ." " see olema ju ka ," arvama perenaine oma vaga süda , " ja sellepärast ehk jätma Maal mina rõõm ning lootus ." " ehk tul1akse ka see järele , ää suurustama nii ruttu ," vastama mees , kes püüdma nagu jumal iseenese vastu üles ässitama . naine hakkama nutma ja ütlema : " sina rääkima , nagu olema sina kahju , et Maal mina järele jääma ." " ei ," vastama mees , " aga mina hing olema täis , et miks just mina nõnda nuhtlema , nagu olema mina see kõige suurem kurjategija . nagu teine ei paristama hobune ega jooks kõrts . mina laskma veel teine andma , aga teine ei tegema see , jooma ainult ise . miks siis just mina laps pidama surema ? olema see õigus " " Õpetaja ütlema , et pidama nõudma mitte õigus , vaid paluma arm , kõik muu olema kuri ," seletama perenaine silm pühkima . " miks siis just mina pidama arm paluma , mitte teine " küsima Jaska . " olema mina see kõige vaesem ja viletsam ? teine võima õigus elama , ainult mina paluma arm . aga mina olema suurem koht ja olema rohkem raha kui see ." " ehk tulema ka teine katsumisepäev !" õhkama perenaine oma sügav süda , nagu paluma tema Issand tema see katsumine . tema arvama , et olema tõesti hea , kui ka teine pidama hakkama arm paluma , sest siis saama ehk ka tema vanamees see toim , muidu aga lubama tema südamekangus ennem oma viimane laps jumal , kui et tema oma meel pöör kõigevägevam pale ees . varsti näima , nagu olema jumal Kassiaru emand vaga õhkamine kuulma võtma . kõige enne tabama kuri kaelahaigus see laps , kes käima Kassiaru kaks esimene laps matus . nagu olema Kassiaru langema äkki jumal eriline viha alla , nii et ei tohtima enam abi minema tema laps maha viima ! niipea kui pistma jalg üle uks sinna , et osa võtma see raske lein , kohe saatma sina ise sama lein kael . haige jääma laps Org , Hundipalu , Ämmasoo ja Rava ning iga pool pidama surm varsti lõikus . olema lõpuks peaaegu nõnda , et igaüks pidama matma ise oma laps , keegi olema võimalik teine juurde matus minema . Org surema kaks väiksem laps - tütar ja poeg , suurem ja päris väetike jääma terve . Hundipalu matma kaks , neli jääma haigus ja surm puutuma . siia olema ka Vargamägi Andres ja Mari matus kutsuma , sest tema lapsekari kilkama alles rõõmsasti . olema imelikult õudne pilt külm ja selge pühapäevahommik . päike tõusma , nagu olema tema veri kastma . väljaäärne kaasik ja soo võserik olema paks valge härmas , nagu olema puu äkki helendav lehestik saama . eemal , väljaots kask paistma tedrekukk kui kustuma süsi vaikselt valendav hõõgus keskel . Hundipalu seadma alles puusärk regi , kui alt soo hakkama paistma kaks-kolm hobune , sealt tulema Rava Kustas oma pojuke , kes surm võtma peaaegu ema rind ots . aga veel olema Rava Kustas Hundipalu välja alla jõudma , kui juba kaugemal tulema nähtavale teine voor : seal vedama väsima hobusekronu surnuaed poole Kukessaar Jaan oma tütar , kes juba olema karja+skäija . Hundipalu peatuma mõ1em voor , Oodates , et see oma puusärk ees minema - ikka riburada mööda , nagu jumal ise talu tema loomine lai soo olema tippima . nõnda siis minema Hundipalu mägi neli laudkast üksteise järel alla soo poole . lumi karjuma reejalas all , nagu krigistama keegi meeletus viha või valus tuhat hammas . eemalt kuuldu näima nõnda , nagu karjuma laps alles valge laudkast , mis olema paigutama regi , õlekubu alune . aga üks ei kuulma tema väeti kisa , sest kõik olema tema ümber kurt jääma , omaksed ja võõras . kui see surnuvoor sinnamaale jõudma , et ulatuma nägema Ämmasoo õu , siis paistma , et seal ootama juba üks puusärk regi , kuna teine alles sinna seadma : esimene olema Võõsiku Anna , kes naaber värav olema peatuma jääma , teine Ämmasoo Kusti . üks olema tema mängima , üks tahtma tema ka surnuaed viima , et olema selts segasem . Hundipalu , kes oma voor eesots sõitma , pidama hobune kinni , kuni Ämmasoo ja Võösik voor tema ette olema jõudma , siis alles minema edasi . heitma pilk üle soo Kingu väljamägi poole . see kõrgem tipp seisma üksik inimene kui must post . vististi olema see Priidu ise , kes olema tulnud eemalt matuserong vaatama , sest tema ise kui poissmees olema ju laps , kes surm olema võima võtma , ja teine Sooväli mees oma olema alles terve . " Kingu Priidu hea põli ," arvama Ämmasoo küürakas eit , " põlema tema laps matmine ega keegi ." vanamees ei lausuma eit sõna vastus . aga kaugel tagapool , kus ei võima Ämmasoo eit kuidagi kuulma , ütlema Rava Kustas , nagu mõtlema tema eit vastama : " jah , mis Kingu Priidu viga , põlema muu , kui võtma simmel käsi ja plõnnima , las teine laps tantsima ." " täna ei võima sina ilma lõõpima ," manitsema tema naine . " ei noh , ega see lõõpimine olema ," kaitsma end Kustas , " Priidu põlema ju naine ega laps , ainult simmel , ja see roju ei surema ju ." nii palju olema terve pikk matuserong jutt kuulma Kingu Priidu , kes arvama oma väljamägi seisma . muidu sõitma üsna vaikselt edasi , ainult regi karjuma soomadalik topsakas ja tihe härmatama kask vahel . aga ei olnud ainus regi , kus olema pühitud silm , nagu olema kõik nii väga kahju Priidu , kes pidama üksinda seisma seal üleval väljamägi . silm pühkima Rava Kustas , kui tema rääkima lõõpiv jutt Priidu ja tema simmel . Org lähedale jõudma paistma kõik silm , et seal seisma mitu hobune . ka siin paigutama kaks kirst regi . matuserong olema nüüd võima kuulma lausa nuuksumine , aga lumi reejalas all karjuma kõik üle - kuulma ainult tema . Org saama asi parajasti see aeg joon , kui teine pärale jõudma . nõnda siis minema üheskoos edasi : kõige ees Org kaks kirst , siis Ämmasoo oma , siis Võõsiku , siis Hundipalu omama kaks , siis Rava ja lõpuks Kukessaar . olema , mis Kingu Priidu oma väljamägi vaatama , ja tema vaatama seal , kuni kaduma õudne voor Vargamägi taha . aga siis ei läinud tema mitte kodu simmel plõnnima ega teine laps tantsitama , nagu Rava Kustas oma lõõpiv keel arvama , valima tema ruttama harilik rutemini ise riietama , panema kaks rätik ja villane sallima kael , riie pihtkasukas selg , võtma omatehtud haavapuu suusk ja pistma üle soo ja raba otsetee kirik poole suhistama . ei võtma palju aeg , kui tema ema silm väljaalune härmatama kask vahele kaduma . aga kui ema hiljem tema oma kaugelenägev silm otsima , leidma tema tema lagedalt ja kõrgelt raba must täpp , mis aina kaugenema Kingu ja lähenema kirik . Aaseme olema kõik vaik ja vaga . siia olema veel surm julgema sisse astuma , sest vana Aadu olema ammuaegne kirik vöörmünder , seisma seega õpetaja ja jumal lähemal kui teine . olema see , kes arvama põhjus mujal peituma , nimelt : tema olema alles rentnik ja olema kunagi kohaomanik viis hoobelnud ega lõõpima - see meeldima jumal , kes säästma tema laps . aga Vargamägi saunatädi vaidlema see kohe vastu , ütlema : " miks olema siis Mägi Andres ja Mari mööda mindud ? olema tema rentnik ? aga heldene aeg , Juss ! kuhu jääma siis tema poomine ? kas tõesti olema see juba kõik meelest läind ? aga siis näitama ju kõik näpp Mari ja Andres peale ." Aaseme rahvas olema täna Org , nagu Vargamägi Andres ja Mari olema Hundipalu . nii üks kui ka teine värisema süda sees : kas minema see karikas tema mööda või olema ainult mõtlemine aeg andma , et tema puhastama oma süda ja koda kõik , mis olema jälk Jehoova silm ees ? Aaseme jõudma Võlla tee otsa . ka siin olema kihk ega kahk kuulma . Surm olema siit enam miski võtma , ehk olema siis , et tema asuma Juhan ise kallale , sest oma kaks laps ja naine viima tema juba maha . tema Kai olema täiskasvanu ainuke , kes surema lastehaigus . kõik arvamine järgi olema see nõnda üsna kord ja kohus , sest Võlla Kaie pidama lapsik inimene , kes olema täiskasvanu kaine aru ega mõistus . oma laps armastama tema nagu teisiti kui kõik teine ema , olema terve või haigus ajal . Õpetaja trööstima Juhan ilusamini kui keegi muu ja sellepärast olema Juhan teine seas nagu valima jumal , kes armastama tema naine nagu laps , kutsuma tema üks tema ise juurde . aga Võlla Juhan panema oma süda õpetaja ilus sõna pärast kõva , sest tema ei meeldima , et jumal armastama tema naine rohkem kui teine . ometi olema tema oma Kaie surm pisut nagu hea meel . Kaie olema liiga hell ja hale süda , kui et tema olema suutma oma laps surm välja kannatama , nüüd ometi olema tema rahu . mõis välja kõrgemale kohale jõudma pidama surnu voor pisut seisatama ja paar kord valge rätik lehvitama , sest millegipärast ei hakanud kirikumees kohe kell lööma ja ilma see ei tahetud edasi sõitma , sest see olema käima mitte ainult pühakiri vastu , vaid olema lahkkõla seisma ka surnu ja see omane au . ootama saama Rava Kustas mahti mõni lõõpiv sõna lausuma , ütlema : " kirikumees minema muidugi õpetaja aru pidama , et kudas mina nüüd õige saama , kas pidama igaüks kaks kell eest maksma või maksma summa peale kokku kaks eest . sest kui igaüks kaks eest , siis pidama kirikumees kuusteist kell lööma olema , aga tema olema ikka ainult kaks . tähendama , siis ikka kõik kokku kaks eest , nõnda olema õigus ." " eks iga surnu matja kuulama oma kõrv kaks kell ," arvama Kukessaar Jaan . " ega mina kuulmine eest maksma , vaid löömine eest , sest kui kuulmine eest , siis pidama Hundipalu Tiit ja Org Pearu kumbki neli kell kuulma . aga ei kuulma ühti neli , ikka kaks , sest kaks lööma ," seletama Kustas , mis mees jutt see korraks lõppema , sest kirikukell hakkama lööma ja surnu voor liikuma . kui välimaa mees tänini kõrvenurk olema arvestama , siis pidama tema see nüüd tegema : see surnu voor olema sedavõrd pikk , et niisugune olema siin veel keegi nägema , ja mitte see ainus pühapäev . jumal viha ja tasuhimu ei kustuma nii pea . juba järgmine pühapäev olema matusekord ka Vargamägi Andres ja Aaseme rahvas käes . nõnda nägema kõik , et ei aitama vöörmündri-amet ega tõsi ning õigus nõudmine , mis rääkima Mägi Andres Org Pearu kohus käima ja kemplema . pidama olema mingisugune salajane asi , mis olema süüdi kõik - rentnik ja kohapidaja , vaga ja kuri , õige ja ülekohtune . ja et Kassaru Jaska kõige enne ja kõige raskemini karistama , siis pidama tema olema see kuri juur . arvama ja arutama , et mis see küll pidama olema , kuni viimaks kõik silm avanema . Aasta tagasi saama laadatee , kaks kõrts vahel , keegi oma nurk mees , suur joodik ja kange kakleja , imelik viis surm . asi uurima ja arutama , kuulama üle Kassiaru Jaska , Aaseme Aadu , Org Pearu , Hundipalu Tiit , Ämmasoo Villem , Rava Kustas ja palju teine , kes o1id too korral laadaline seas . aga juurdlus ei tooma suur joomar surm kohta selgus . suu suu käima aga kuulujutt , et Kassiaru Jaska pidama Ossu surm nii või teisiti tingimata süüdi olema . tema pidama olema viin ja raha mees palganud , kes Ossu hingetuluke kustutama , pealegi veel nii kavalasti , et õieti see ei võima kindel tegema , olema tema tapma või õnnetult otsa saama . teine oma nurk mees , kes sama aeg üheskoos laat tulema , pidama asi rohkem teadma , kui tema juurdlus rääkima . et Jaska õigus käest päästma , vaikima tema või väänama lausa tõde . nõnda pääsema too korral kõik ilmalik kohus käest , aga nüüd sirutama jumal oma käsi välja ja see ees olema enam keegi peidupaik . pealegi kinnitama veel kõik : " tähendama Jaska olema siiski Ossu surm süüdi . tema laskma see joomar , kakleja ja pikanäpumees veri valama ja jumal nõudma see eest tema kuus laps , sest mitte inimene ei pidama inimene veri valama , vaid jumal ise võima see , sest tema olema inimene looma ." süüd pidama olema ka kõik teine kõrvenurk mees , kes ühes Jaska laat tulema , sest miks muidu saatma surm ka tema maja , ainult tema süü olema väiksem , palju väiksem , nagu ka see laps suremine olema kasinam . " aga miks surema siis Vargamägi Andres ja Mari laps , Andres ei olema too kord laat , vaid vedama sulane jõeäär hein " küsima . see kohta teadma kõige selgem vastus andma saunatädi , kes ütlema : " armas aeg ! aga Juss ! kes tapma Juss ? kes ajama tema kuuseoks ? ega täis aru inimene ometi ise sinna minema . küsima see Andres ja Mari . inimene kohus ees tema muidugi salgama , aga eks katsuma jumal ees . nüüd olema see käsi , ootama aga ! ega see veel see jää ." ja ei jääma see , sest esiteks surema Mari Juku ja Kata , siis Andres kolmas tütar Anni . nõnda ei jääma Juss enam võsuma Vargamägi . " nõudma oma kõik käsi ," ütlema saunatädi , " ei jätma Andres ja Mari vintsutama üks . nõudma oma õigus , ütlema , et kui ajama mina ise muld , siis tooma ka mina laps surnuaed või surnuaed taha , ükskõik , aga siin pidama tema olema , mina juures , mitte sina piits all ." Mari ise otsus laps suremine kohta ei erinema palju saunatädi oma , kuigi tema see otsus ainult iseenese teadma hoidma . uuesti saama elav Lullu lorilaul hirmus sõna , mis mõte tema alles nüüd arvama õieti mõistma . üksi jääma nägema Mari ikka ja jälle kirstusahtel lauluraamat sealt vahelt paistev paberileht , mis olema aina salm , salm ja salm , üks koledam kui teine . laps haige+ksjäämine püüdma Mari ise lohutama , sest ehk küll see haigus üks olema pääsema , ometi võima jumal ime tegema , kui tema aga tahtma . Mari uskuma see nii kaljukindlalt , et kui usk üldse miski võima , siis pidama tema nüüd ime tegema . aga Mari usk ei võima miski , Sest jumal ei tahtma . see hoolimata hoidma Mari tema hõlm veel siis kramplikult kinni , kui Kata olema juba oma nääpsuke liige külmalt ja kangelt lauds välja sirutama . ei kunagi olnud Mari varem märganud , et tema ja Juss Katake võima nii armas ja nääpsuke liige olema . kummuli maas nuuksuma tema oma lahkuma laps ees ja põli ronima tema Juku voodi juurde härras palve , et jumal tema peale arm heitma , ema peale halastama . aga jumal olema tumm ja kurt . julmalt ja armuheitmatult sulgema tema ka Juku kõri ja panema tema Kata kõrvale laudsile igaveseks puhkama . " olema siis tõesti mina ainuüksi süüdi " nuuksuma Mari oma süda öösel ja päev . nutt olema tema saama söök ja jook ning magamine aseaine . kui ka pisar enam olema olnud , siis olema tema vististi ühes oma laps surema , nagu surema Võlla Kai - põud pärast silm . ka Kassiaru Matilde olema üks laps haud läinud , varem või hiljem , kui tema olema tagasi saama pisar . nõnda arvama kõik . aga Vargamägi Mari võima vahetpidamata nutma , kuni silm paistetama ja minema punane nagu veretomp - see päästma tema hing teine laps . " eks ajand õnnis Krõõt mina esimene patumõte " jätkama Mari . " tema ütlema , mina pidama tulema tema asemele , saama tema laps ema . olema mina siis nüüd tema laps kuri teind või halb taht ? olema mina tema halvem pidand kui iseoma laps , olema see saama Juss või Andres ? jumal ise nägema , et mina põlema see taht ega teind . mina ei taht ju Vargamägi perenaine ega Andres oma mees , sest mina olema juba Juss , ainult Juss olema taht sirge jalg ja pikem kael , et see ulatama ilusti õlg vahelt välja nagu teine mees . see mina tahtma . aga olema see siis nii suur patt ? mis siis mina olema kuri teind , et mina laps isa jalg ja kael pidama niisuke olema . siiski ei põland mina tema , ega see olema ! aga Andres ei and mina rahu , nagu olema Krõõt mina oma sõna ära teind . nõnda see olema ja mina põlema rohkem süüdi kui Andres ." see viimane küsimus kippuma Mari küsimus küsimus muutuma . mõni see teadma , mis kõik o1eks lõppema , kui ka Andres noorem tütar Anni olema haige jääma , mis tõendama , et Andres Juss surm süütama olema . oma pisar püüdma Mari laps eest nii palju varjama , kui vähegi võima , aga ikkagi nägema tema siin-seal silm pühkima . teine laps harjuma varsti ema nutt , aga Indrek mitte . tema ei saama kunagi muidu , kui pidama ema kaasa nutma : suruma pea ema riie ja karjuma . " sina olema ainuke , kes patuhimu sigitama , sellepärast nutma sina ," mõtlema Mari oma ja Andres vanem poeg kohta . " sina veri olema surmasüüd , sellepärast ." sama aeg , kui tema nõnda mõtlema , küsima tema laps , katsuma ise naeratama : " mis siis sina nutma " " ema nutma ," vastama poiss . " ema änam ei nutma ," trööstima Mari laps . " ema änam ilmaski ei nutma . Innu ka ei tohtima nutma , nutt tegema silm haige ." " Juku ja Kata viima kolliauk ," ütlema spoiss . " kes see ütlema ? kust sina see teadma " küsima Mari . " teadma ," kinnitama poiss . " teine ütlema ." Mari ei saama parata , jällegi purskama tema silm pisar . nutma hakkama ka poiss uuesti , misjuures tema nägu imelikult , nagu vanainimeselikult krimpsu kiskuma . nutmine tunduma laps nägu võrdlemisi suur pea küljes palju loomulikum kui naermine . ainult silm olema ikka kohane , olema naer , nutt või muidu poiss tõsine olema . ikka vaikne , nagu mõtlik või unelev . " Innu jääma alati ema juurde ," kinnitama laps lohutavalt . " Innu olema hea laps , ei surema , ei jääma haige , ei minema kolliauk ." ema nutma ikka ägedamini ja suruma laps ise vastu rind . " Juku ja Kata olema ka hea laps ," ütlema tema . " kas tema tulema pärast kolliauk tagasi " küsima Indrek . " tulema tagasi , rumal laps ," vastama Mari , ise olema aga kogu keha kramplik tõmme täis . " kas varsti " päris poiss . " varsti ," vastama ema . " miks tema siis minema sinna " " jumal ingel kutsuma ." " ah see tiib " " see tiib ." poiss mõtlema natuke ja ütlema siis : " kas Juku saama ka tiib " " Juku ka ." " aga Kata " " katma ka ." " siis tema ka lendama " " lendama . " " ja nõnda tulema siia tagasi " " lendama tulema tagama ." " ema , mina tahtma ka lendama , mina tahtma ka ingel saama , tiib külge ja ... " " mina rumal , rumal laps ," kallistama tema ema . " minema nüüd teine juurde mängima , kasvama , küll siis saama tiib ." " kui olema suur , siis " " siis , siis ," kordama ema , vabastama end laps ja tema küsimus . olema hirmus tuisk , hingetuisk , kui Vargamägi Andres ja Mari oma Juku ja Kata maha viima . matus olema Org rahvas , Hundipalu Tiit oma eit , Võlla Juhan , Kingu Priidu , Vihukse Anton ja saunarahvas . Kassiaru oma ei kutsuma , Aaseme , Ämmasoo ja Rava olema laps raskesti haige . jälle olema Vargamägi Eespere kamber nutt täis . nutma siin ka Krõõt matus , aga ei olnud see nutt miski tänane nutt vastu , sest kes pidama too korral nii väga nutma . Andres ise olema siis oma suur nutt väli kivi ääres ära nutma ja katsuma teine ees ise üle talitsema . laps olema alles liiga väike , kui et tema olema võima asi õieti mõistma . teine olema kõik võõras ja nutma siis ka enamasti sellekohaselt - et aga olema nutma . kõige haledam süda olema siis ehk sauna-Mari , kes Krõõt mahajäänud poeg imetama , ja Org Pearu purjus pea , kui tema tuletama meel õnnis Krõõt hele " jaalt " siga põssatamine rukis . täna olema hoopis teine lugu . Mari olema üsna meeletu , sest tema ei matma mitte ainult oma kaks laps , vaid kogu oma minevik ühes kõik tema arvatav eksitus ja patt . tema näima isegi , et ka Juss võtma tema tõeliselt alles täna lehmalaud tagant kuuseoks , et tema ühes laps surnuaed viima . tänini alles kõndima tema vari Vargamägi , aga nüüd ehk rahulduma tema süda ja tema lahkuma siit jäädavalt . teine matuseline , kes siin koos olema , ei nutma niipalju Mari Juku ja Kati kui iseoma laps , kes tema juba olema maha viima või veelgi võima viima , kui see nõnda pidama olema . et tema aga siia nutma olema tulnud , siis näima kõik , nagu leinama tema tõepoolest Juss ja Mari laps , kes puhkama kirst viimne uni . Mägi Andres ise , kes lugema ja laulma laps , nagu tema olema lugema ja laulma ka Juss ise , ei saama kuidagi muidu , kui pidama aina silm pühkima , sest muidu olema pisar palveraamat rikkuma . isegi Kingu Priidu , õnnis vanapoiss , hakkama üldine nutt , kuigi tema olema laps matma ega naine elu pärast värisema . pühalikult istuma tema soojamüür ääres pink , nagu hoidma tema simmel põli " mina elu Kristus ise " mängimine . et tema aga , nagu ikka , kaks rätik ja paks villane sall kael olema , siis panema soe müür varsti tema nägu higi pisarlema ja nõnda ei teadma keegi õieti , kas jooksma Priidu pisar suur kurbus või soe müür , rätik ning paks sallima tõttu . igatahes saama aga ka Priidu osa kõrvenurk suur nutt , mis nutma Vargamägi Eespere , ja nõnda olema sest suurem lugu , et tema ise olema naine ega laps . ainuke inimene , kes istuma kuiv silm , olema Vihukse Anton . see olema kaks mõjuma põhjus : tema ise olema veel üks laps surema , ja enne kui teine nutt jõudma tema hakkama , jääma tema Kingu Priidu , oma üleaedne kõrvale magama . seega ei olnud tema nagu mingi tulu , et tema olema naisemees ja mitu laps isa . et aga Vihukse Anton puuduv nutt tasa tegema , karjuma Vargamägi laps peaaegu kramp üksteise järel , vanem ees , noorem kannul , jooksma tema tagakamber säng kobar kokku ja siin muutuma nutuhääl peagi kiljumine . ei olnud eeskamber enam kuulma Andres etteöeldud laulusõna ega tema lugemine . Mari oma meeletus panema see viimaks tähele ja minema see rahustama - minema aitama tema nutma , et saama rutem jagu täis . peaaegu kogu palve aeg olema tema kõik üheskoos kummuli säng . ühes puusärk ja regi , mis vaevalt-vaevalt läbi hang õuevärav välja pääsema , kaduma Vargamägi hoone ka nutt . vaikima varsti laps kisa ja kuivama ka saunatädi silm , kes olema jäetud koduhoidja . sell viimane olema küll kõige imelikum lugu . tema arvama nimelt , et Mari laps pärast ei olema keegi muu põhjus nutma kui aga Mari ise , sest tema surm olema õige ja kohus . ei võima ju ometi olema , et niisugune tegu , nagu olema Mari tegu , jääma nuhtlemata , nii et pidama arvama - inimene võima siin ilm kõik , mis süda kutsuma . iga tegu pidama ometi oma palk saama , ja Mari laps surm olema Mari patupalk . nõnda arvama saunatädi oma õiglane süda . aga ometi ei saama tema muidu , kui pidama teine nutjas kaasa nutma ja see nii puhas süda , nagu inimene süda üldse puhas võima olema . niisugune imelikult õiglane ja puhas süda olema Vargamägi saunatädi . niipea kui matuseline olema läinud , koonduma laps , eriti suurematt huvi hingetuisk , mis möllama väljas . ei võima olema miski ilusam ja veetlevam kui see . ilu olema tema läbi aken vaatama , veel ilusam olema tema kõndima ja kõige ilusam hingetuisk kaasa jooksma , juus sassis pea ja salk silm ees . Liisi ja Maret olema paluma , et tema kirik juurde kaasa võtma , sest tema tahtma nägema , kuhu Juku ja Kata panema ja kuidas tema panema , nii et tema teadma ise ja võima ka teine rääkima . aga ei isa ega ema võtma see palve kuulma , liiatigi veel tänane ilm . nõnda pidama tema nüüd see leppima , et võima üks väiksem läbi aken lumemöll vaatlema . aga see saama varsti himu täis , pidama miski muu tegema , pidama see hingetuisk rohkem tegema kui ainult vaatlema . salaja hiilima Liisi ja Maret rehi alla - väiksem ei tohtima see tähele panema - ajama seal ruttu-ruttu riie selg maha , nii et tema saama paljas kui porgand , ja jooksma siis tagavärav vahelt välja - suur ja sügav lumehang , valge ja pehme , nii et aina lust vaatama . suur hoog ja kilkama sööstma tema keset möllav tuisk . ah ! miski veetlevam ja suurepärasem olema ei Vargamägi ega kogu ilm , kui olema niisugune salajane alasti lumi kargamine keset tormav tuisk , eriti kui see võima tegema õhtu pime . täna pidama see pidu pühitsema südapäev . aga nõnda olema see pööraselt hea peale see üldine suur nutt . üksteise järel pugema kõik laps peale Ants rehi alla , kus Liisi ja Maret ise sootuks alasti tõmbama , Anni jääma särk selg , kuna aga Andres ja Indrek pistma riie hange ja pöörlema seal nagu jahusalv . küll tahtma vanem väiksem takistama , aga kõik sündima nii suur õhin , et olema see aeg . alles siis , kui poiss juba olema üleni lumine , hüüdma Liisi Maret : " laps tegema oma riie märg !" sama aeg märkama tema ka , et tema ise juba külm olema ja et pidama särk selg ajama ning tuba jooksma , sest muidu tõmbuma keha kange . ruttu-ruttu haarama tema Andres käsi kinni , kahmama oma riie pihk ning jooksma sisse . alles nüüd märkama saunatädi , mis olema sündima . kohe hakkama tema Indrek ja Andres lumi puhastama , ning tütarlaps ihu kuivatama , et võima tema riie selg panema ja soe müür äärde asetama . kõigepealt päkk vastu palav müür , see olema saunatädi arvama kõige parem külmarohi . varsti istuma kõik laps nagu pääsukesepoeg reastik palav müür ääres . ja isa ning ema olema ehk lume+skäimine teadma saama , kui mitte Liisi ja Maret õhtu olema köhima , nagu raiuma see kurk puu , ja kui Anni põsk olema ööseks palavik õhetama lööma . see tunnus rääkima äraandlik keel ja järelepärimine saama kõik teadma . nüüd olema kogu maja tõrelemine täis , nagu olema Vargamägi kurb ja vaikne matusepäev . saama võtma saunatädi , saama aga oma osa ka tüdruk , et tema laps paremini silm ei pidama . üks troost olema vanem siiski : poiss ei köhima , sest tema olema riie lumehang karanud , see päästma tema nähtavasti . laps magama panema asetama poiss vanem ise säng ette nurk , köhija Liisi ja Maret kõrv oma säng , palavik Anni aga lõõr äärde . matuseline lahkuma varakult , kohe peale õhtusöök . õudne olema kauem leinamaja jääma , kui pesitsema kõik aimdus , et lein lõpp olema veel käsi : pidama ehk veel keegi Vargamägi surnuaed viima . seesama kartma ka Andres ja Mari ise . nõnda ei maitsema tema söök ega jook . tema kartus minema veel enne täis , kui päev kaks kord olema koitma : kustuma Anni värisev elutuluke . olema hirm ka teine laps pärast , aga see pidama esiotsa vastu . Liisi ja Maret raiuma nädalapäev köhima , aga palav piim mesi ja päkk kõrvetamine vastu lõõr murdma lõpuks kurgukõditus . poiss , nagu olema , nõnda jääma terve . võtma ka karm ettevaatusabinõu tarvitus : kamber puhastama põhjalikult , Andres tegema tema kaks-kolm kord maa laad paks kadakasuits täis , mis igaüks panema läkastama ; riie kandma välja külm kätte . rehetuba hiigelahi kütma palav ja kogu pere kolima tuba . olema see vast pidu ! laps olema pärast väga kahju kamber tagasi kolima , sest seal olema ei vomm ega pars , ei keris ega kolle , kuhu ronima või kus torkima . kamber olema ka ämber , vann , toober ega tünn vesi , mis kas või keeld vastu olema hea solistama . tuba olema nii hea peitus või kodukäija mängima , kes nimi panema redu . redu võima kõik , teadma kõik , oskama kõik . tema päris-asupaik olema lakk , kuskil ulg all , kaugel hein ja kõlgas või õlekubu taga , eriti aga tahmane toalakk ja tema taga pime ja madal kambrilaad , kus tema ettevaatlikult hiiliv samm vahetevahel võima kuulma . laps tooma tema sealt mäng tuba ja panema tema kolistama ning häälitsema vomm , pars , pime nurk , riist taga , rehealune uks kallal , isegi ahi ja keris . nõnda siis kaduma laps kamber tagasi kolima suur hulk eluluule . pealegi olema see nüüd palju karmim : ei lubama tema paljalt enam tuba ega rehi alla , Lumehang ja ait või laudatee rääkima . ikka pidama miski soem selg ja mingi vari jalg olema . elu muutuma laps sedavõrd kitsas , et ennem olema peaaegu surm kui niisugune elu . ja nõnda algama Vargamägi Eespere suur laps vabadusvõitlus vanem vastu , kuni olema paljas jalg tagasi võidetud tuba , rehealune , kaev - ait ja laudatee ning lõpp tuisk aeg lumehang suplemine . aga enne kui see kõik sündima ja enne kui laps vabaduspäike uuesti särama Vargamägi kohal , kuluma palju aeg . võima peaaegu ütlema , et praegune põlv ei nägema endine vabadus , nii hirmus tagasikiskumine hõljuma see päev Vargamägi kohal . ainuke lohutus olema Liisi ja Maret mälestus kaduma õnnepäev , mis tema ikka ja jälle väiksem jutustama . " kui tuba tulema , ei tundma oma jalg all , nii tuim olema külm ," jutustama Maret . " mina klõbisema varvas laudpõrand , nagu külmama kartul ," ütlema Liisi . " ja kui siis pärast kukkuma valutama !" hüüdma Maret edasi , tegema ise niisugune silm ja suu , et väiksem vend aim pidama saama nagu mingisugune meeletu maitsemine . " lööma kohe hammas ," lisama Liisi kinnitavalt juurde . " aga kui uuesti lund jooksma , siis olema kergem , valu olema vähem . sellepärast siis ikka lõõr äärde ja lunde , lõõr äärde ja lunde , nõnda olema kõige parem ." " kus siis isa ja ema olema " küsima Andres asjalikult , kuna Indrek ainult kuulama ja suur küsiv silm õde otsa vahtima , kui see mööduma päev jutustama . " kus juhtuma ," seletama Liisi . " ükskord minema isa ja ema laat , sulane vedama hagu , tüdruk toimetama loom ." " siis olema hea ," kiitma Maret . " kus mina siis olema " küsima Indrek . " sina olema siis alles väike , ei mäletama see ," vastama Liisi . " kas pärast köhima " pärima Andres asjalikult . " mitte tera ," kiitma Liisi . " siis põlnd see haigus , mis nüüd ," ütlema Maret . " siis põlnd haigus ega surm mina ega teisepere ," seletama Liisi . " ainult pea valutama vahel ja käima ümber , nii et ei saand seisma ... mäletama , Maret ," pöörduma Liisi õde poole , " kuda olema üks jõululaupäev ? sadama ja tuiskama , nii et mõnikord ei näind aitama ega laut . teisepere olema nagu Vargamägi ära pühitud . kui ema ait või laut poole minema , kaduma tema vahel juba pool tee tuisk , vaht , niipalju kui tahtma , ei paistma . keegi ei saand kirik minema , kõik jääma kodu . õlg tooma sisse ja siis hakkama isa lugema ja laulma . ema laulma ka , istuma tagakamber isa juures . Mai panema tool eeskamber uks kõrvale , aga sulane jääma kohe magama , kui lugemine ja laulmine kuulma . mina istuma eeskamber õlg . ema ajama mina küll tahakamber , kartma , et hakkama õlg möllama , aga mina ei läind . ja kui siis teine kõige kõvemini laulma ja sulane tukkuma , pugema mina tasakesi tuba , hoidma , et ukselink ei kolisema . tuba olema hea soe , lee olema süsi , ahi liha , mis särisema , vorst keris . mina kärmesti särk selg , sina oma ahi ette hagu , mina oma redelipulk , siis välja , teadma , sinna aeg äärde , kus kõige sügavam , üle pea . hing panema kinni , jääma või sinnasamasse . lööma paar virr , siis tuba tagasi , mööda redel vomm , kus soe , natukene aeg seal ja uuesti õu hang . nõnda mitu-mitu kord kohe . see , mis mina üheskoos seal tuba taga tegema , kui teine kirik minema , põlnd see kõrval ühtima , maksma rääkima . mina olema veel rohkem käind , aga eks ema kuulnd toauks kolin , tulema vaatama , kes käima ja mis vorst keris tegema ... mina parajasti vomm , alasti , ise üleni lumi märg . kutsuma mina alla , võtma vits ja tahtma andma hakkama . aga sina , Maret , ema : " pai ema , ää lööma vits , mina ju ihualasti !" ja nõnda ei lööndkima tema , lubama ainult isa kaevama . aga muidugi ei kaevand , ajama mina ainult vomm tagasi , ütlema , muidu külmetama ise ära . ise kinnitama ja hoiatama vomm keskpaik eest ... teadma , see kõrge koht ... et see olema kuum , kõrvetama päkk . aga mina teadma see isegi , ega mina esimene kord vomm läind ." " miks vomm nüüd änam ei kõrvetama " küsima Andres . " ei kütma änam nõnda kui enne ," seletama Liisi . " siis olema hoopis teine kui nüüd . siis ütlema ema aina , kui vorst keris maha võtma , et liiga saand teine , ära põlend , aga nüüd - ei tõmbama teine hästi krõbe , ahi ei saand küllalt , hagu olema lumi täis ... " nõnda lõppema laps lume+skäimise-jutt palav vomm ja tahmane keris , kus särisema vorst , ajama terve tuba ja kamber püha ajal magus hais täis . aga kõik jääma jutt tundmus , et maailm ja ka Vargamägi olema huvitavam ning ilusam aeg möödas . vähemalt arvama see Liisi ja Maret kindlasti ja tema olema enam nii väike , et tema olema teadma , mis tema arvama , see olema Andres , Indrek ja Ants päevaselge . ükskord olema Vargamägi aeg , kus olema veel haigus ega surm ning kus ei pandud keegi kirst ega viima kolliauk , ja siis valitsema iga pool vabadus ning rõõm ja õnn olema otsama . nüüd avanema laps ees uks ja aken alles kevad , kui olema leige tuul ja soe päike , aga siis olema enam tuisk ega pakane . kuid mis olema kevadine tuul ja päike hang ning tuisk vastu ! ah , ilusam ja õnnelikum aeg olema enne mööda läinud , kui Andres ja Indrek ilma saama ! Liisi ja Maret jõudma veel õige aeg Vargamägi , tema küll , see tundma poiss , eriti just Indrek . XXIX Kogu ümbrus panema laps suremine nagu kangvaljad pea ja raud suu . Kassiaru Jaska jätma esiotsa laat ümberkolamine ja hobus+teparistamine , ostma ainult mõis härg , vili ja kartul . Viimane tegevus olema nagu pisut jumalameelepärasem kui mustlane hobus+teparistamine , sest üks olema muu kui ainu kasulik tegevus , teine aga kirg ja himu rahuldamine , nagu tema see olema kõrtsi+s-istumine ja joomine . Hundipalu Tiit ei rääkima enam iga paras juht , et tema tahtma oma poeg panema pasun puhuma või teine pill mängima , sest tema arvama , et olema hea kõnelema mäng see silmapilk , kui kõik alles kurk valutama nutmata pisar . Org Pearu olema keegi juba ammugi kõrts nägema , vähemalt mitte päev kaupa , nagu olema varemalt . samuti seisma ka õuevärav maha ajama ja kodune mürgel tegema . Rava Kustas suu olema lõõpimine nagu vähem jätma , või kuigi tema see tegema , siis vaiksemalt ja tagasihoidlikumalt , nagu kartma tema keegi nägematu pahandama . Aaseme Aadu jutt ja tegumood võima nüüd juba igaüks aimama , et nõnda võima talitama ainult mõni palvevend või vastutav kirikuametnik . Aaseme noor rahvas olema nüüd hoopis vana mõju alla langema : käima üheskoos palvemaja ja kirik . surnuaed olema pühapäeviti rohkem inimene kui kunagi varem . kevad olema kirikumees haud korraldamine palju töö ja nii mõni kõlisev rahatükk veerema tema pihk . nõnda tõusma leinav isa ja ema suur nutt ja kurbus ometi pisut rõõm , kuigi ainult kirikumees vaga süda . Vargamägi Eespere olema lein ja südamevalu kahekordne , sest uus haav tagajärg olema ka vana lahtikäristamine . Andres mäletama Anni ema kõrvale matma ja tema seal vaatama käima oma nukrasilmaline Krõõt : ikka niisugune , nagu tema olema olnud Vargamägi tulema - noor , punapalgeline , naerev , kuigi millegipärast nagu nukker . Anni haud issameie lugema lugema tema see ka Krõõt . ja imelik tundmus olema tema ise : nagu olema laps surm ema miski üles äratama , tema nagu elav õhk nina puhuma . Mari olema tahtma Andres viis talitama , aga tema olema võimalik , sest Juku ja Kata puhkama surnuaed sees , Juss aga surnuaed taga . küll olema Andres soovima , et Mari matma oma laps Krõõt ja Anni kõrvale , aga Mari ei tegema see . miks , tema ei teadma õieti isegi . nagu olema tahtma tema haud minema ihuüksi olema , üksi oma minevik ja patt . põrm tahtma tema seal jumal ees põlvitama , otsima troost ja arm . aga Andres ei langema kunagi põrm , isegi oma jumal ees mitte . tema tegema ikka nõnda , nagu ei paluma tema ainult arm , vaid nagu olema tema ikkagi ka pisut õigus nõudma . Mari ei uskuma tänapäev mingi õigus , vaid ainult arm . ja nagu lootma või otsima tema see eriti just Juss haud , ei jätma tema seal kunagi käima , kui olema kord surnuaed maa . uuesti muutuma Juss oma surm tema mingisugune suur etteheide ja piin . vahetpidamata seisma tema tema meel ja oma laps surm panema tema mees surm arvele . elav pöörduma huvi surnu poole , nagu olema tema käes võim elav üle . sagedasti olema tema silm vesi ja naeratus ei ilmuma tema nägu kunagi . ainult vanem poeg Indrek kallistus lohutama ema . mõnikord kuni nukker naeratus . Andres olema juba ammugi Mari sõna ja tegu aimama , et see olema lein laps järele nuhtlus arvatav patt eest . sellepärast katsuma tema vahetevahel Juss ja tema surm jutt tegema , seletama , et laps surm ei võima ju isa surm mingisugune ühendus seisma , sest laps surema ka seal , kus mõlema vanem elama . " igaüks oma patt ," vastama Mari . " kes teine hing nägema , igaüks tundma ainult oma süda ." " muidugi , või siis mina see vastu ," ütlema Andres nagu nõus olema . " kõik olema patune . aga olema siis see õige , et üks patune pärast pidama nõnda süütu laps surema ? nagu mina : kolm korraga . mis süüdi siis tema olema " " mina olema süüdi , mitte tema ," vastama Mari rõhutama . " siis surmama mina ja lask laps elama ," ütlema Andres samuti . Mari ei öelnud miski , nagu olema tema nõus . ometi võima kõik aru saama , et see nõnda olema . tema olema oma eriarvamine , mis tema ise pidama . " noh , hea küll ," rääkima Andres natuke aeg pärast , " ütlema , et laps surema mina Juss pärast , mis siis nüüd ? mis see Juss siis nüüd veel tahtma ? tema võtma ju kolm elu oma elu tasu . olema see vähe " Andres sõna ajama Mari otse hirm peale . tema ei osanud miski vastama , tõstma ainult käsi , nagu mõtlema tema kõrv kinni hoidma , et mitte enam kuulma . " Ää rääkima nõnda !" paluma tema viimaks , valuilme näol . " aga see olema ju nõnda ," kinnitama Andres . " Juss surm olema ju nüüd kolmekordselt tasuma , patune olema nuheldud . sellepärast olema surema surnu , elama elav . mina surema Krõõt võib-olla osalt mina ise süü pärast ... " " Andres !" hüüdma Mari vahele . " Kuu1a !" käskima Andres . " mina ütlema - võib-olla , ja see ütlema ainult sellepärast , et õpetaja mina nõnda noomima : mina olema oma naine suur töö tapma , põlema tema peale kui nõrgem astja peale halastama . nõnda ütlema õpetaja . mina ise ei teand see sinnamaale miski . lööma ise ise takka , niipalju kui vähegi jäksi olema , ja laskma ka Krõõt tegema , niipalju kui tema vähegi suutma . aga ise teenima mina : olema mina kerge teenima ? ütlema ! vastama !" " see nüüd just mitte ," vastama Mari . " aga olema sina nüüd kergem " küsima Andres . " raskem ," ütlema Mari , nagu olema tema ise see süüdi . " aga Krõõt olema ehk veel raskem kui sina , sest siis olema algaja , kõik olema nappus . kuu kaupa põlnd mina talv muu sööma kui kartul , silgusoolvesi , jagu pärast leib ja hapu kali jooma ning kuiv toit peale rüüpama , et rutem alla minema . nõnda elama ja nõnda rühmeldama hommik õhtu , pool öö veel takka peale , ja nõnda kandma Krõõt ka oma laps ilm . ei üks valge päev , ei kunagi hing tagasitõmbamine . noh , ja tema põlnd sina . tema olema pikavõitu , vilajas keha , ei pidand vastu , nõnda surema . mina ei märgand see enne , kui tema mina ütlema - mäletama , seal asemel , kui sina Andres oma rind suu pistma - kui tema see kord ütlema , et ei tema küll änam siit tõusma . siis nägema mina äkki , et Krõõt olema kui vana hobusekronu , kes jalg harkis all ja kõrv lontima pea ja kes ei suutma enam üks liige liigutama , tümitama tema raudkang või raiuma kerve . seisma , ei liigutama änam oim ! hobusekronu oskama mina turgutama , kui tema nõnda sahk , äke või vanker ette seisma jääma , aga mis pidama mina Krõõt tegema ? hobusekronu viima tükk leib või kamalutäis kaer , ja kui tema see olema ära söönd , ajama tema kõrv kikki ja korjama jalg kõht alla kokku . Krõõt ei osand mina miski peale hakkama , et tema veel kord jõudma oma liige liigutama . minema ainult väli ja istuma kivi äärde . nõnda surema Kroõt . mina ei saand tema heaks see tegema , mis mina tegema iga setukas . aga ega mina setukas sellepärast kallim olema , kui olema Krõõt . üks olema ikkagi loom , teine inimene ; aga mis tee loom , see ei tegema inimene , sest lootma , et eks inimene muretsema isegi ise eest . aga nägema , ei muretsema . ennem surema , kui muretsema , nagu olema inimene ainult loom . Krõõt ise mõtlema ise samuti nagu mina . mõtlema , et loom eest pidama muretsema , iseenese eest mitte , sest mina olema ju inimene . Krõõt mõistma väga hästi , et kui hobune olema ais vahel kõrv lontima ja jalg harkis , et siis ei aitama änam takkalöömine , vaid et tema pidama turgutama . aga ise ei jäänd : tema kunagi hobusekronu viis seisma ega öelnd : siitmaalt , änam ei jäksa . Krõõt jäksa ikka veel , tema jäksi põlnd kunagi lõpp , nagu põlnd see ka mina oma . ja kui tulema kord lõpp , siis olema ka surm , lõpp ja surm tulema üheskoos . aga kas siis nüüd sellepärast pidama mina terve eluaeg nina norg käima ja käsi rüpp istuma ? pidama koht lohakile jätma ja mitte änam laps peale mõtlema ? kes olema sest kasu ? Või olema see õige ? aga vaatama , Mari , sina mõtlema just nõnda ja sina tegema ka nõnda . kui sina käima ühtepuhku laps haud , siis põlema sest ühtigi , aga sina käima veel rohkem Juss haud . sina käima seal surnuaeg minema ja ka surnuaeg tulema , sina mõtlema Juss peale kirik sõitma ja kodu jõudma , sina olema tema meel säng heitma ja säng tõusma . laps rääkima sina , nagu mõtlema sina aina Juss peale . enne , kui Juku ja Kata alles elama , ei näind mina , et sina see rohkem oma laps olema pidand kui teine , aga nüüd olema mõnikord nõnda , et Indrek ja Ants olema sina nagu võõras . olema see tõesti nõnda õige ? olema siis Juss tõesti õigus see veel nõudma ? see küsima mina . kas tema võlg ikka veel põlema tasuma , kui mina tema võlg ehk olema ? mis tema siis veel nõudma " küsimus olema nõnda seadma , et Mari oskama vastus ainult nutma . aga Andres meel ei tegema see härras , ennemini tundma tema süda ikka suurem kibedus . tema ise olema loom enam tõsine ja mõtlik kui rõõmus ja kergemeelne , sellepärast olema tema tahtma , et tema igavesti ei ümbritsema nutune silm ja kurb nägu , sest tema lugema tema etteheide iseenese : tema ei osanud nõnda elama , et tema olema võima rõõmus olema . Krõõt alaline nukrustamine ja hädaldamine olema tema palju tusk ja meelehärm valmistama ja see olema tõusma nii mõni sõnelemine ja pahandus . Mari olema tema just sellepärast tahtma , et see olema tüdrukupõlv Vargamägi alati naerma , ikka lõõritama . juba Krõõt eluaeg olema Andres mõelnud , et kui ometi Krõõt vahetevahel võima Mari viis naerma ja lõõritama , siis olema elu poole kergem . aga Krõõt ei naerma Vargamägi kunagi , vähemalt ei mäletama see Andres , kes panema naine nukrus soo ja raba arvele , sest see olema tulnud sealt , kus olema aina mets ja laas , mis helisema . aga nüüd olema Mari lugu veel hullem : tema ju olema ükskord siin rõõmus , ainult niipea kui tema saama Andres naine ja Vargamägi perenaine , kaduma ka naer ja lõõritus . nagu olema Andres tema Juss vägisi ära kiskuma või nagu olema tema oma käsi Juss silmus kael pannud ja tema siis kuuseoks riputanu . " teadma , Mari ," rääkima Andres natuke aeg pärast edasi , " mina elu minema nõnda lörri , varem või hiljem . mina ei jõudma see änam kuigi kaua välja kannatama . Krõõt aeg ei mõelnd mina miski , rühmama ainult töö tegema , aga tema surm ajama mõtlema . siis tulema veel see Juss asi ja nüüd see laps oma surm - jõud ütlema ülesse . kui sina nutma oma laps , sest põlema ühti . ka mina olema see kahju , väga kahju . Juku olema nii viks ja tubli poiss , tema olema Vargamägi nii vaja . aga jumal arvama , et surnuaeg olema tema suurem puudus - olema . aga kui mina nägema , et sina leinama aina Juss , siis ei teadma mina , kuhu minema või mis tegema . Juss nutma saama sina jällegi endine sauna-Mari , nagu põlema sina kunagi Vargamägi perenaine olndk . siis olema sina muidugi kergem põli kui nüüd ja seepärast mõtlema mina , et sina ehk kahetsema , et Vargamägi perenaine hakkama . mõtlema , et mis ise siin tapma , ükskord surema niikuinii ja minema haud . vahe ehk olema ainult see , et saunanaine lööma üks kell , Vargamägi perenaine kaks , muu ei miski . eks olema nii " " see mitte , Andres ," vastama Mari nutma . " kui Juss põlema olnd ja sina mina olema taht , siis olema mina siin alati naernd ja laulnd , surema ka olema naernd ja laulnd , uskuma , Andres ." " tähendama - Juss " küsima Andres . Mari nokutama nutma pea . Andres vaikima üürike . tema silm ilmuma põlgus ja viha " kui kauaks see Juss siis mina vahele pidama jääma " küsima tema . " mina ei teadma ," vastama Mari lihtne . " elavalt pistma teine isegi siis putku , kui puss pidu olema , aga surnult olema julgem . tõepoolest , kui see võimalik olema , siis kägistama mina tema oma käsi , et aga ükskord tema lahti saama ," rääkima Andres . " Issand halastama !" hüüdma Mari . " Andres , mis sina ometi rääkima !" " rääkima lausa tõsi ," vastama Andres . " kui võimalik olema , siis ise oma käsi ! ... juba Krõõt aeg ei teand mina mõnikord , mis olema teind , et naer nägu nägema , aga tema nutma silm põlnd selge põhjus , vähemalt mina ei teand see , ja sellepärast olema see kergem kannatama . sina olema teine asi , sina olema Juss ja ometi ei võima mina sinna miski parata . kõik olema mina võit saiand , isegi Org Pearu saama mina lõpuks hakkama , juba mitu aasta põlema teine oma hammas näidand , aga Juss ei saama mina jägu ." " Juss olema ju surnd , kuis sina siis saama ," lausuma Mari . " nii see olema ," ütlema Andres . " elus võima tema pahem käsi läbi tuuseldama , aga surnult ei saama tema kaks käsi vastama ." " surnud vastama ei saama keegi ," kinnitama Mari . " aga küll nägema , mina saama ," ütlema Andres ähvardavalt . Mari vaatama tema hirmunult otsa . " mis sina tahtma tegema " küsima tema . " miski pidama tegema ," vastama Andres , " nii see olema ei võima . surema sauna-Juss ei pidama igavesti Vargamägi Eespere elav üle valitsema . üks ütlema sina , Mari : hoidma ise ! kui mina Juss jägu ei saama , sest et mina tema haud ligi ei pääsema , siis olema sina alles maa peal ja sina saama mina jägu , minema või kõik kurat . mina põlema siinilmas mängimine ; mis tirel mina sealilm lööma , see mina ei teadma ." ütlema ja tormama suur mürin uks välja , nagu olema mõni paha vaim tema sisse läinud . nõnda ei saama Mari teadma , mis Andres oma sõna mõtlema . ometi käima hirmuvärin tema kogu keha läbi . üks mõte ei tulnud aga Mari mitte pea , nimelt : kas Andres isegi praegu õieti mõistma , mis tema oma sõna mõtlema ? ähvardus olema ehk ainult ähvardus , esiotsa alles ilma sisu . Andres tundma ehk ainult , et kauem aeg ei suutma tema olev seisukord välja kannatama ja nõnda pidama Vargamägi halb päev tulema . Juss olema ju elusalt päris tubli poiss , see Andres ei salanud , aga surnult ei pidama tema tema kuigi suur lugu . " mõni mees ka , kes ise püksipael kuuseoks riputama ," olema Andres millalgi öelnud . Andres arvama , et ennem olema võima tema tema , Andres , too korral tapma , kui iseenese see tegema . " inimene põlema ometi iseenese koer ," lausuma Andres teinekord , " kuis tema siis ise minema silmus kael panema ." ja nüüd tahtma ometi see " iseenese koer " Vargamägi valitsema . see tegema Andres pöörane . et Andres ja Mari vahel see kord kõik selgusetu jääma , siis algama tema tume päev , mis vari langema kogu elu ja olu . kuu , võima ütlema isegi aasta kaupa kestma see nõnda . laps aimama , et isa ja ema vahel olema nagu miski juhtuma , aga mis nimelt , see ei teadma keegi selgesti . pikkamisi harjuma see olukord ja sulane ning tüdruk arvama , et niisugune pidama peremees ja perenaine vahekord olema Vargamägi . igaüks oma asi ja mure , olema muu , kui pusima hommik õhtu teineteise kõrval . ära pugema teine hing kunagi üsna ligi , see võima sina tema sootuks eemale peletama . rühmama töö , niipalju kui olema jaks , sest töö olema lõpuks ainuke õige ajaviide , aeg tapmine , ainuke tõsine lohutaja . Mari tegema , mis võima , et surnu , eriti aga just Juss unustama ja et täis teadmine oma uus elu anduma , aga ometi ei saama tema Juss öösel ega päev rahu . öösel olema isegi hullem kui päev , sest uni ilmuma Juss sagedasti nii kohutav , et Mari ärkama Andres kõrval külm higi . see kas ei märganud tõepoolest miski või tegema ainult nõnda : tema olema ehk oma naine kannatus ja vaev teadlikult tumm ja kurt muutuma . Mari tundma , et tema olema praegu kergem , kui tema võima Andres Juss rääkima , aga tema ei julgema suu paotama . ja olema tahtma Andres paluma , et kannatama tema tema natukene aeg veel , kannatama pool aasta , siis minema ehk kõik mööda , aga ka see ei saama Mari mees öeldud . kes Vargamägi Eespere lahedam meeleolu tooma , see olema noor sulane ja noor tüdruk ning kilkav lapsekari , muidu olema võit siin kas või lämbuma , sest olema ju aina kardetu surema sauna-Juss . aga see ei kartma , sest see ei tundma tema ega tahtma tundma Tüdruk tuletama pisut nagu Mari ise meel , ainult rohkem olema tema tedretäht mõlema pool nösunina ja tumehall silm all . sulane Jaagup pidama sügis kroonu minema , aga tahtma sealt maksma mis maksma pääsema . iga paras juht kinnitama tema , et saama , mis saama , aga tema ei minema . " kas või surm " küsima Leena . " kas või surm , aga ei minema ," kinnitama Jaagup . " aga kui tema ikka sina võtma " küsima tüdruk . " siis tulema varsti välja , kas või käpuli ja kõhuli , ikka tulema ." muidugi ei jääma Jaagup käsi rüpp ootama , kuni tema sügis paigale panema , vaid tema tegema ettevalmistus , et tema mitte paigale ei panema . kuna tema olema kasvult pikk ja peen , siis olema tema lootus , et tema sügis mõõt välja ei andma , mispärast tema teine aasta jätma . et asi kindlam olema , näljutama tema ise hullupööra . sügis poole ei söönu tema enam muu , kui krõbistama kuiv hernes , mis tema nälg peletamine alati tasku kandma . " mina pidama Jaagup sügis õige toiduraha kõrvale maksma ," ütlema Andres , " sest paljuke see hernes ikka maksma , mis tema mina ait ära sööma ." " Ää maksma , peremees , ühtigi ," ütlema sulane vastu , " muidu hakkama ehk palgaraha maha kiskuma , ütlema , et mina ei jõudma tühi kõht hästi töö tegema ." aga töö tegema Jaagup kuni nõrkemine ja see poolest olema Andres tema miski ette heitma . samuti väsimatult käima tema laupäeva-õhtuti ja pühapäeviti küla tantsima ja pillerkaaritama . see olema see loomulikum , et tema olema oma nurk kõige parem pillimängija , mispärast tema olema aina oodatud ja kutsuma külaline . öösiti luusima tema muidu küla vahel ning nõnda teadma tema kõik ümberkaudne teenija ja peretütar kohta , kus või kes keegi magama . aga ise olema tema ainus kohta , kuhu tema olema oodatud salajane öine mäng või sosistamine . mitte sellepärast , et tema keegi ei tahtma - peretütar ei põlanud tema - vaid Jaagup olema imelik unistaja ; kes tõmbama mingisugune seletamatu kaugus . sagedasti jääma tema õuevärav najale või keset väljamägi seisatama ning laskma silm ümber käima mööda soo laialipillatud üksik talu , mööda küla , siin-seal paistev veskitiib , mõisahoone , mis eemal valendama , mööda soo ja raba ning metsasalk , mis kaugel sinav taevapalistus muutuma . aga ikka peatuma tema silm lõpuks kaks kõrge metsatukk , mis vahelt mingisugune hall hoone paistma . kaugus tõttu olema võima seletama , mis seal just olema . tõepoolest aga olema seal küla ja küla Põlluotsa talu ning taluma tütar Roosi . see olema kõige ilusam tüdruk , kes Jaagup kunagi olema nägema , - nõnda olema tema ise arvamine . kaks aasta eest teenima tema seal küla ja sest aeg saadik ei saama tema enam Põlluotsa Roosi lahti . tema pärast tema ise pill ostma ja nõnda mängima õppima , nagu tema praegu mängima : Jaagup tahtma Roosi silm miski olema , miski maksma . tantsija mõtlema iga pool , et Jaagup mängima tema , aga ei ! Jaagup mängima aina Põlluotsa Roosi ja mõtlema mängima aimama tema . isegi Vargamägi aidatrepp , õuevärav , põllupeenar või kivi otsas mängima mõtlema tema vahetpidamata Roosi . algus mõtlema Leena , et Jaagup mängima tema , aga üks ilus päev saama tema teadma , kuidas Jaagup lugu tõeliselt olema : Jaagup ise jutustama , sest tema õnn olema suurem , kui et tema ainult tema ise süda olema mahtuma . nõnda saama ka perenaine Mari Jaagup suur õnn teadma . Andres olema tema jutustama , kui niisugune asi tema karvaväärtki olema huvitama . aga Andres rääkima aina töö ja töö ning see , et see kunagi küllalt ei jõudma tegema , surema ära ja ikkagi jääma tema veel tegema küll ja küll . Jaagup sellevastu mõtlema , et töö olema muidugi töö , mis seal nüüd rääkima , ega tema pääsema keegi , saks ehk ainult , aga et tema pärast ei elatama . tema sündima elu ja surema elu , tema olema üldse miski parata . töö pärast ei elama Jaagup ainus päev . muidugi töö pärast ei hakkama tema ise tapma , ehk olema siis , et töö ise tapma . Jaagup elama teine asi pärast , hoopis teine pärast . ja olema see teine asi kord olema , siis tegema Jaagup ükskõik mis ja kui raske töö , tegema otse lõbu . nõnda arvama , õigemini tundma Jaagup , kuigi tema see ei Andres ega keegi teine sõna ei lausuma . kõik pidama see mõistma iseenesest . kui Vargamägi Jaagup nõnda pill mängima ja ise oma Roosi peale mõtlema , hakkama ka Leena tema peale mõtlema , kui tema Jaagup pill hääl kuulma . mõnikord juhtuma isegi nõnda , et Jaagup pill hääl kuulma perenaine oma kurb mõte unustama ja nii mõni rõõmus mõte Jaagup Roosi mõtlema . aga perenaine ei mõelnud nii tõsiselt Jaagup Roosi kui tüdruk Leena , kes sealjuures silm niiske kippuma . Vargamägi perenaine ei armastama Põlluotsa Roosi nii sügav süda kui tüdruk Leena . Jaagup isegi ei armastama tema nii väga , sest tema silm lööma armastus ainult hiilgama , Leena aga vesi jooksma . " kas tema sina ka nõnda armastama " küsima Leena kord Jaagup , kui see nagu hunt üle raba kaks metsatukk poole vahtima , kust hall hoone paistma . " mõtlema tema nõnda sina peale " " Roosi või " küsima Jaagup vastu . " ei , tema ei mängima pill ega keegi . tema ei mõtlema ." " sina siis üksi " pärima Leena . " mina üksi ," vastama Jaagup . " aga läbi aken laskma tema mina alati sisse , kui mina minema ." " aga kui sina ei minema , mis siis " " siis laskma tema mõni teine ," arvama Jaagup ja lisama juurde : " tema olema ju nii ilus , poiss olema kui hull tema järele . see lahing , mis Põlluotsa ümber lööma ! ja ikka tema pärast . mina tulema sealt ju perepoeg eest ära , tahtma mina maha lööma , pillilõõts lõikama teine läbi , muudkui vuhka-vuhka . isegi Roosi lubama kaelakiik tegema , kui tema mina veel sisse laskma . aga ei see kartma ! see ei kartma keegi . tema vaatama poiss naerma otsa ja ütlema : eks tegema , kui raatsima . sina oma rohkem kahju kui mina . muidugi keegi ei raatsima . poiss kui looma all ... ootama , kui tulema pikem ja pimedam öö , siis minema õnn katsuma . üks ei aimama , et mina siitmaalt võima minema , aga mina minema . minema otsetee üle laukaraba , laugas vahelt läbi , paar pühapäev olema käind juba tee vaatama ja märk panema . mis see kuus-seitse verst mina lippama olema ! paljajalu , nõnda saama iga poolt läbi , mõni koht kas või neljakäpakil , kus pehme . silmalt !" " aga kui sina ära eksima " arvama Leena . " ei eksima , mina ei eksima , olema raba vilund laps saadik ." " aga mis siis , kui teine poiss sina kätte saama " " ei tema saama ! põlema tänini saand ega saama . ega Roosi tema sisse laskma , kust tema teadma , et mina olema ." " mina põlema üks niisuke poiss olnd kui sina ," ütlema Leena nüüd . " Roosi põlema ka niisuke olnd , ise ütlema ," vastama Jaagup . " aga miks tema siis teine sisse laskma " " kõik kippuma kangesti , sellepärast . ei raatsima ära ajama ." " aga mina ei laskma keegi teine , kui mina olema niisuke poiss ," ütlema Leena . " ennem olema mina üksi , aga sina ei laskma mina mitte ." " noh , sina põlema ka nii ilus , kui olema Roosi ," ütlema Jaagup nii lihtsameelselt , et Leena pisar otse purskama silm . see nägema püüdma Jaagup oma sõna parandama , ütlema : " ei noh , ega nüüd see olema , et sina inetu olema , et sina põlema ilus tüdruk . see muidugi ! olema tüdruk üle kõrvenurk . aga mina ütlema muidu , et sina põlema nii ilus , kui olema Põlluotsa Roosi . aga sest põlema keegi , sest sina nii ilus tüdruk põlema kihelkond ." see olema Leena halb lohutus , see nägema Jaagup isegi , aga tema ei osanud tema paremini lohutama . natuke aeg vaatama tema , kuidas Leena silm pühkima , siis võtma tema pill ja hakkama mängima , et ehk lohutama see nutjas . aga Leena hakkama pisar veel suurem hoog voolama , sest tema arvama , et Jaagup mängima Roosi . ometi mängima Jaagup seekord ainult Leena troost . " Niisuke poiss põlema mina veel enne ilm näind ," ütlema Leena lõpuks , kui tema olema silm pühkima viimane pisar . aga Jaagup ei vastama tema sõna . tema nokutama nõus olema pea ja suruma lõõtsmoorik käsi vahel kokku ning venitama tema pikk , nagu tahtma tema näitama : nägema , mihuke mina olema . " lõhk või lõõts , ega tema Põlluotsa ikkagi kostma ," ütlema Leena etteheitvalt . " see põlema vaja , mina mängima nüüd sina , et sina ei nutma ," vastama poiss avameelselt . " mis sina mina , nutma või naerma mina ," ütlema tüdruk . " miks ei olema ," vastama poiss . " siin olema kõik nii tõsine , sina üksi veel naerma tänini , aga nüüd hakkama ka sina silm pidu hoidma ." " Änam ei nutma , sina nägema ei nutma mina änam ilmaski ," kinnitama Leena . " sina põlema see väärt . sina armastama oma pill rohkem kui teine inimene ." " ei , Roosi armastama rohkem kui pill ," seletama poiss . " Roosi armastama üle kõige ." " tema olema ilusam kui pill " pilkama Leena . " tema olema kõige ilusam ," kinnitama Jaagup . " pill mängima nõnda ainult sina , aga Roosi mängima ka teine . põlema sina , siis olema teine ." " see olema teine asi . pill põlema inime , tema põlema nii ilus kui Roosi ." " ikka see vana : põlema nii ilus , põlema nii ilus ! nagu saama see ilu pada panema või pann küpsetama !" hüüdma tüdruk nagu meeleheide ja vihaselt . " ega pill saama supp keetma ," vaidlema poiss vastu . " aga pill mängima , Roosi vahtima siit ainult üle raba ." " küll olema sina õige rumal ," ütlema Jaagup nüüd lihtsalt . " mina ei mängikisk ju , kui põlema Roosi . tema pärast mina pill ostma . ehk võtma täna : kas olema mina seia kivi otsa tulnd pill mängima , kui mina ei saama siit üle raba Roosi poole vahtima . kui sina teadma , kudas tema aken avama ja kuda tema sosistama : tasa ! kui tema see silmapilk ütlema : lööma oma pill lõhki , mina või pill , siis panema mina tema kui kärnkonn jalg alla lässu . Niisuke olema Põlluotsa Roosi ja niisuke olema mina pill ." " aga mina ütlema : sina olema togu poiss ," sähvama tüdruk . " see muidugi ," olema Jaagup nõus . " kõik ütlema mina see , Roos olema öelnud . aga sest põlema miski , et mina togu olema . nii tark olema ikkagi , et kroonu teenima ei minema ." " küll minema ," ütlema Leena . " mitte ei minema , teine kiuste ei minema ." " mina andma sina talitaja üles , et sina ise nõnda näljutama ," ähvardama tüdruk . " arvama , et siis hakkama sööma ? ega see olema ! sügis tõmbama veel tubakavesi sisse , võtma siis mina nahk ja panema paigale , kui tahva ." " tegema sina see Roosi pärast " " ei ! mis tema see olema ." " loll !" hüüdma tüdruk . " olema , aga nägema , tegema . eks katsuma , kumb olema kangem , mina või kroonu ." ütlema ja panema uuesti pill üürgama . tulema pikem ja pimedam öö . nii mõni õhtu , kui kõik pugema magama , lippama Jaagup mööda peenar väljamägi alla , lidus tükk maa kõva kraavikallas ja pöörduma siis soo , mis peagi kõrge laukaraba muutuma . Jaagup tõttama Põlluotsa Roosi poole . ei tema olnud mahti kuigi kaua seal olema , aga tema olema see küll , kui tema saama tüdruk käsi andma ja tema mõni sõna sosistama . tema olema isegi see leppima , et ainult mõni minut aken all seisma , aga see ei tohtima , sest siis olema tema teine poiss küüsi võima langema . sellepärast pidama tema alati läbi aken sisse pugema . pime tuba istuma tema tüdruk säng serv , kuna see ise tekk alla pugema . tasa-tasa pidama tema rääkima ja see mitte vanem pärast , kes magama teine tuba , vaid see kõrv kartus , kes võima salaja tulema aken taha kuulama . sest Muska ei liputama mitte ainult Jaagup saba , vaid kohtlema niisama sõbralikult veel mitu teine poiss . kui keegi tõepoolest peretütar ilu kasu olema , siis just karvane Muska : tema kandma lepitus parim suutäis . niisugune mesinädal kestmine demoraliseerima vaga ja kasin Muska sedavõrd , et peremees tema ärksus ja truudus kahtlema lööma , kuna perenaine tema aina närb sõimama ning imestama : " kes see koer küll pidama elama ja paksem minema ." " Vana hakkama teine jääma , mis muu . armastama aga magama , ei haukuma ," ütlema peremees ja kõik tõusma tundmus , nagu pidama Muska kohta juba kuri nõu . Jaagup ei teadma miski parem , kui pime Roosi juures istuma , tema sõrm mängima ja tasakesi sosistama . ainult kord sattuma Roosi pats tema pihk , kas juhuslikult või kuidagi muidu , see Jaagup ei teadma . aga üks olema selge : see pats pärast kogu see asi tulema . Issand jumal : et ilm võima niisugune pats olema ja et see võima pime tuba pihk hoidma ! mis olema lõõtspill mängimine see kõrval ! Jaagup unustama kõik - aeg ja ettevaatus . nõnda saama oma küla poiss aken taga teadma , et keegi olema tuba Roosi juures . aga kes ? arutama kõik oma poiss läbi , aga tema ei võima keegi täna olema . Lõpp : kes muu kui kurat Pilli-Jaagup . tema , sinder , neh ! see molkus ! see Roosi juures ! nõnda arvama poiss väljas ja otsustama ootama kas või hommik valge . hommik olema Põlluotsa rukkirehi , tõusma vara üles , nii et Jaagup tulema säär tegema . aga kuhu või kuidas , kui poiss väljas ootama ? tema peksma tema ju vaeseomaks , sest ramm olema Jaagup kuigi palju ning riidlema ei oskama tema põrmugi . Jaagup kaotama pea . Jeesus Kristus , sina armastus ülalpidaja , andma ise kallis nõu Vargamägi Jaagup päästmine ! aga Roosi olema nõu valmis : tema viima Jaagup tasahilju rehetuba , sealt rehi alla . kättpidi talutama tema tema redel juurde ja ütlema : " kui üles saama , pöörama parem käsi , pahem pool magama sulane ja karjane . olema tasa , aga ära kartma , mõlema olema raske uni . ronima härjapeahunnik otsa , sealt saama ungas . pass ja piilu , et poiss sina käsi ei saama . isa tõusma varsti , hakkama rehi . tulema jälle , mina ootama ." nõnda sosistama Roosi Jaagup kõrv sisse ja ilusam sõna ning magusam helin olema Jaagup kõrv kunagi kuulma . kaua pidama Jaagup ristikheinavirn otsas läbi ungas piiluma , sest varitseja ei lahkuma ka siis mitte , kui Põlluotsa juba rehi hakkama . alles valgehakk julgema Jaagup läbi ungas katus ronima , sealt räästas laskuma ja tuba taha maha hüppama , kust tema üle põld mets jooksma . sügis liisk minema olema Jaagup peenike nagu piibuork : ei andma mõõt täis ja jätma teiseks aasta . poiss naerma , sest kroonu olema tüssama . tulev aasta tahtma tema veel paremini tegema , sest tema olema ju uus nüke juurde õppima . Vargamägi jääma tema aasta edasi . talv tegema ise suusk ja suhistama tema öösiti üle raba Põlluotsa . aga talvine olu olema palju halvem kui suvine . pikk reis tasu ei saama tema kunagi muu , kui aga silmapilk neiu rind rind vastu väljas pakane käes seisma , kuhu neiu tulema , kuulma aken poiss tasane koputus . ja see lõbu olema ühendama suur hädaoht . Viimane kartma võtma tema niisugune teekond ette veel kevad tulek , kui madalam paik olema juba elus vesi lumi all . siis puuduma vähe , et tema olema oma nahk tagakiusav poiss kätte jätma . tema pääsema ainult sellepärast , et oskama noor lepik läbi suhistama , kus lumi olema rind , mis paljas jalg ei kandma . siin olema see koht , kus kannul seisev külapoiss üksteise järel kõik lumi soperdama jääma , kuna aga Jaagup suusk nagu mees muiste läbi suhistama . see aeg peale , kui poiss lepikulumi pääsema , olema Jaagup juba kask alt läbi ja üle lodu , mis olema sügav lumealune vesi täis . siit ei saama poiss üle ja nõnda kihutama Jaagup lage raba , nagu olema teine pool lodu kiruv ja sajatav külapoiss . aga nagu ütlema : unustama hoidja ja tabama püüdja , nõnda sündima lõpuks siin . sügis poole suvi kohtama Jaagup Roosi üks pühapäev kirik juures ja saama tema seal mõni sõna jutt ajama . neiu ütlema poiss , et tulema aga : kõik olema samuti nagu mullu suvi . jälle olema tema oma väike talvekamber ära tulnud eestuba , kus olema lahedam . voodi sealsamas , kokkuräägitud koputus aken seesama . Jaagup minema . aga juba üle raba minek osutuma õnnetu : tema eksima tee ja kukkuma laugas , kus saama kael märg . võtma riie kuni särk selg ja väänama tema vesi , siis minema edasi . ometi ei pääsema tema Põlluots aken taha koputama , vaid seesama noor lepik vahel , kus külapoiss talv tema taga ajama olema lumi jääma , olema tema tema täna vastama ja võtma tema kinni . see olema esimene kord , kus Jaagup minema Põlluotsa kokkuräägitud päev , muidu käima tema ikka huupi , ja see esimene päev langema tema varitseja küüsi , kas Roosi äraandmine tõttu või sellepärast , et tema enne see tema kirik juures olema jutt ajama , mis tagajärg poiss tema tulek võima oletama , see ei saama Jaagup kunagi õieti teadma . külapoiss peksma Jaagup lepik vahel vaeseomaks , nii et tema teine keretäis see arvama enam ei pidama tahtma . uimaselt jätma tema tema sinnapaika . koidik vilu tulema Jaagup meelemärkus ja leidma ise peaaegu üleni verine : iga pool haav ja muhk . võtma enne aeg , kui tema jalule saama ja kodu poole hakkama tuigerdama . aga jõud lõppema peagi , pidama maha heitma puhkama . Kogu see päev tuigerdama ja roomama tema rabama laugas vahel - viimaks koguni sõna otsene mõte neljakäpukil , sest jal+ulseismine ei jätkuma enam jõud . aga Jaagup ei tahtma raba surema jääma , vaid sihtima pea aina Vargamägi poole , mis vana mänd väljamägi tipp tema tee viitama . alles hilja õhtu jõudma tema oma väljamägi äärde . jõud olema tema viimne pügal ots . väljamägi üles saama tema ainult roomama . tema ronima kodu aidatrepp alla ja jääma sinna ootama , kuni Miina aitama magama tulema . see olema ligi kolmekümnene vanatüdruk mingisugune imelik elutu ja tuim silm , lai nina ning tugev jalg . tema olema vist keegi kunagi armastama ja näima , nagu ei võima ka tema keegi armastama . " Miina !" hüüdma Jaagup trepp alt , kui tüdruk parajasti hakkama aidauks lahti tegema . Tüdruk ehmuma , tõmbama aidauks raginal lahti , hüppama sisse , hoidma kramplikult uks sisemine haagis kinni , pistma pea uksepragu vahelt välja ja küsima kohkunult , samuti sosinal : " kes seal olema ? kes hüüdma " " mina !" vastama sosin ja keegi ronima trepp alt välja . aidauks prahvatama kinni ja minema haak . " Miina , rumal , mis sina kartma , see olema ju mina , Jaagup ," ütlema poiss nüüd hädine hääl . aidauks minema uuesti lahti . " kuhu sina täna jääma " küsima tüdruk . " peremees olema kuri ja perenaine hirm ." " tulema aitama mina , Miina ," paluma poiss , kes nõrkusehoog peale tulema . Miina ei saama algus kuidagi aru , tegema poiss vigur , olema tema purjus või mis tema olema . aga kui tema viimaks taipama , mis Jaagup olema sündima , hellus tema pisar . " see see perenaine siis kartma ," lausuma tüdruk , kui tema poiss olema sisse aidanud . " perenaine teadma , et poiss mina varitsev ," ütlema Jaagup . Miina jooksma tuba juurde . peremees olema juba säng läinud , perenaine üksi veel kohmitsema tuba . kui tema Jaagup asi kuulma , võtma tema küünal , väike vann leige vesi , käterätik ja nõnda minema aitama poiss vaatama . " kui must sina olema !" ütlema Mari poiss kuub ja särk selg võtma . " üleni mudane ." " mina ju roomama terve tänane päev ," vastama poiss . " kas sina puhas särk kuskil olema " küsima perenaine . " ei vist olema ," vastama poiss , " selg olema viimane ." " panema tema esteks mina särk selg ," ütlema Miina , ja nõnda tema tegema . see öö magama poiss tüdruk särk . hommik olema tema oma särk juba puhas ja kuiv , see eest muretsema perenaine . pakkuma poiss sööma , aga see ei läinud sisse , sest seal olema valu vastas . tühi kõht uinuma poiss tüdruk asemel , kuna see ise põrand könutas . " hea , et tema sina luud-kondid terve olema jätt ," ütlema Andres , kui tema teine hommik piiritusepudel kaasa võtma poiss haav minema vaatama , " muidu kuluma sina ehk see nahatäis mari ära , ehk võtma siis pisut meeletuhk pea ." " luud-kondid olema terve ," vastama poiss peremees . " millal sina küll mehearu pea tulema " küsima peremees sulane ja vaatama tema otsekoheselt silm . " kes teadma , kas tulema ," vastama sulane peremees samuti vastu vaatama . " vahel ikka nagu olema sina tema pisut , aga siis jälle nagu põlema tema põrmugi . kas sina kaigas käsi ei olnd või paras kivi tasku , olema ometi üks saand andma " küsima Andres . " mitte miski ei olnd ," vastama Jaagup , " olema lausa paljas käsi nagu ikka . mina põlema ju löömamees ." " aga muudkui minema , kas või läbi laugas ." " peremees , ära olema kuri , et seekord mina nii sitasti minema , mina tegema pärast päev täis ," rääkima sulane . " mis mina päev nüüd , aga sina oma nahk ," vastama Andres . " kahju hakkama sina . olema tubli poiss , aga see va pillikääks ja tüdruku-nadi , see võtma sina aru pea . jätma kas või hing see pärast ." " seekord võtma ainult nahk ," arvama sulane ise . " kartma , et peksma pime , siis mina põlema sealt änam ära saandki , põlema üle raba Vargamägi mänd seletand . aga ei , silm olema alles pea ." Andres hakkama heasüdamlikult naerma . " minema tegema nüüd niisuke hull , mis sina tegema ," ütlema tema . " rõõm veel pealegi , et silm pea ." " kõrv ka , aga teine valutama koledasti , ei teadma , mis see saama . siiski täna andma nagu valu pisut juba järele ." nõnda lamama Jaagup Miina asemel ja see võidma tema haav ja muhk hanerasv , nagu peremees ja perenaine tema olema õpetama . Andres ise käima vahetevahel piiritusepudel , mis pidama olema hirmutus mädanik ja iga halb asi . poiss võima haletsema tüdruk see tema meelest nii ilus ihu . aga kui see juba paranema hakkama , ei maldama Miina enam sein äärde põrand jääma , vaid pugema poiss juurde asemele - üks tekk alla , sest nõnda olema mõnusam ja soem . tasakesi silitama tema poiss haav ja muhk , mis paranema kihelema ja muhelema lööma . " küll olema sina , Miina , hea inimene ," ütlema tema Jaagup kord , " isegi oma särk andma mina selg ." see olema Miina meelest kõige mahedam sõna , mis tema kunagi mees olema kuulma , ja sellepärast olema tema õnn otse mõõtmatu . see olema nii suur , et perenaine teine päev see tema silm nägema . " kui keegi mina vastu ka nii hea olema ," vastama tüdruk poiss . " mina olema ," vastama see . " küll nägema , et olema . sina tegema ju mina terve ." " jumal tegema sina terve ," õpetama tüdruk . " jumal ja sina , sina kahekesi ," ütlema poiss . " perenaine ju ka , tema andma ju hanerasv ja kõik muu ," seletama tüdruk . " õige jah , perenaine ka . sina kolmekesi : jumal , sina ja perenaine ," arvama poiss ja nõnda unustama peremees oma piiritusepudel hoopis . see olema muidugi suur eksitus , ja kui Vargamägi Jaagup elama ning tarkus koguma , siis panema tema praegune kolmainu asemele tingimata uus , ütlema : jumal , piiritus ja naine , see tegema mina too korral terve . kuidas Miina siis asi aru saama , see ei teadma praegu , aga täna ütlema tema Jaagup noomivalt : " ära tegema niisuke patunali ." " mina ei tegema ju , rääkima tõsi ," vastama Jaagup . aga ehk tema küll ise arvama , et perenaine ja Miina tema jumal abi olema terve tegema , ometi ei tahtma endine tervis kuidagi tagasi tulema . ikka tegema kuskil haige ja ikka olema raskem tõstmine juures tundmus , nagu pidama sees miski rebenema . nõnda lähenema sügis liisuvõtmine teine kord ja Jaagup olema päris kindel , et tema ka tänavu pääsema , sest nüüd olema tema palju viletsam kui minev aasta . ometi võtma kõik äkki teine pööre . algama see , et perenaine üks ilus päev tasakesi peremees ütlema : " kuulma , mina Miina põlema änam õige lugu ." " mis taga siis olema " küsima Andres vastu . " kas sina siis miski põlema märgand " imestama perenaine . " tema asi olema ju sedasi ." " mis ? Miina " imestama peremees nüüd omakorda . " kes siis " " põlema küsind ," ütlema perenaine , " aga mina arvama , et Jaagup . " " see poisike ! see laps ! Miina kõlbama ju Jaagup ema ." " see küll ," olema ka perenaine nõus . " aga see hakkama Jaagup haigus aeg . Miina ju tohterdama teine ikka . esimene õhtu tõmbama tema poiss oma särk selg ." " tegema särk poiss ää või " küsima Andres naljatama . " see mina , mis muu ," arvama Mari tõsiselt . " Näeh , Leena olema minev suvi kui hull poiss järel , aga tema see ei näind , olema tumm ja kurt , ja nüüd siis Miina ! aga mis olema Miina Leena kõrval !" jääma see , et Mari pidama Miina rääkima . see olema see kergem , et Miina oma seisukord sugugi ei varjama , vaid perenaine rääkimine nagu ootama . aga kuna see alles paras silmapilk ja paik valima , ütlema Miina ise Mari : " perenaine olema muidugi juba tähele pand , kudas mina lugu olema ." " see mina vaatama jah ," vastama Mari , " aga ainult ei teadma , kes ." " eks ikka oma Jaagup , kes siis muu , ega mina siis änam mõni pois+temagataja olema . kes mina juurde tulema ," rääkima Miina . " aga kuis siis Jaagup ? tema ju aina see Roosi hing peal , laskma ise tema pärast peksa ." " Roosi olema tema ikka , ega siis muidu , aga mina niisama , ei teadma , kudas see tulema . rääkima teine mina ikka Roosi , aga ometi tulema see nõnda . mina aina imestama kohe ," seletama Miina . " mõtlema kord , et kas õte see särk , mis sina tema see õhtu selg ajama ," lausuma perenaine . " ega hull teadma !" hüüdma Miina ja nüüd äkki panema Mari tähele , et tüdruk tuim silm välgatama rõõm , särama õnn . " muidugi , miski pidama ikka olema ja küllap see mina särk olema . mina panema ju see puhtlinane , ilma alune . see mina leerisärk . lootma ikka , et saama ka mina laulatussärk , aga nüüd hoidma tema juba surisärk , mõtlema , et ega mees mina änam . aga nägema - Jaagup ! perenaine olema õigus , see olema see mina särk neh mis nõnda tegema ." " sina rääkima , nagu olema sina aina hea meel ," ütlema Mari . " perenaine , mina olema ju hea meel ," vastama Miina . " lubama tema siis sina ää võtma või " " ei , see põlema mina ühti rääkind ." " aga kus see häbi ots siis , Miina !" hüüdma perenaine . " mis parata , perenaine , kui muidu ei saama ," vastama tüdruk tõsiselt . " hea , et nõnda laps tulema ." nüüd hakkama perenaine millegipärast tüdruk hale meel ja tema hiljutine rõõm ja õnn tunduma kerjus rõõm ja õnn . " kas sina siis nii väga tahtma tema " küsima Mari kaastundlikult . " perenaine küsima veel !" ohkama Miina . " tõsi ütlema , ega Jaagup tulndk mina juurde , vaid mina ise minema tema juurde … oma asemele tema juurde . tema olema ju siis nii vilets ja haige , terve keha olema teine haav ja muhk täis , põlnd tema keegi , kes tema olema silitand ja hellatand ... nõnda see tulema ." " kas Jaagup ise teadma , et asi sina juba sedasi olema " " ei , kust tema nüüd see ," vastama tüdruk . " Või tema nüüd see tahtma . mina põlema tema hingand , et kes teadma , mis siis tegema ." kui Mari olema Miina seletus ära kuulama , ei saama tema kuidagi muidu , kui pidama tema oma süda andeks andma . aga Andres vaatama asi peale teisiti . tema ei meeldima tüdruk ja sulane elu põrmugi ja mingisugune seletus ning vabandus ei võima tema arvamine muutma . tema ei sallima niisugune korravastane asi oma maja , liiatigi veel , et kaks vanem tütar juba niisugune asi hakkama aru saama . nõnda ei saama Andres muidu , kui pidama omakorda Jaagup käsile võtma . " mõtlema , et jooksma ainult üle raba Põlluotsa vahe ," ütlema Andres poiss , " aga nüüd korraga ... " " ega siis mina , peremees ," hädaldama Jaagup suur laps . " tema ju ise pugema , ja nõnda see tulema ." " miks sina siis laskma , nüüd olema sina käsi ," vastama Andres . " mina olema ju siis haige ." " ah siis haige pea " imestama peremees . " mina olema pisut tervem , siis see algama ." " kui nõnda , siis peksma mina Miina minema ," ütlema Andres otsustavalt . Jaagup mõtlema natuke aeg ja ütlema siis : " peremees , las Miina olema , eks mina olema ikka ka süüdi . tema ju küll võidma ja silitama mina , aga mina ... " " et mina see ise oma laps silm all pidama kannatama !" hüüdma Andres . ja nõnda see korraks asi jääma . Jaagup olema ometi tundmus , et ega peremees nüüd Miina kohe Vargamägi minema kihk . tema ise aga sündima salajane ja üsna arusaamatu pööre : tema hakkama sööma kui pöörane , tahtma ise paar nädal nii tugev turgutama , et tema liisuvõtmine paigale panema . teine olema see nii pea teadagi saama , sest kõik sündima salaja , tasa ja targu , aga perenaine märkama toit kadu sahver ja aimama , kuhu see minema . sulane meelemuutus põhjus aimama tema , aga ei lausuma see keegi sõna . Andres mitte . Jaagup olema aga kindlasti otsustama tänavu kroonu minema , kui mitte muidu , siis otsetee vaba soov , et aga sinna pääsema . see viimane abinõu olema vaja tarvitus võtma , sest tänavu olema mees vähe ja nõnda panema teine nõrk ning ühes tema ka Vargamägi Jaagup paigale . nagu kivi langema tema süda : mõni aasta olema tema kogu kupatus päästma . see Miina asi hakkama tema sedavõrd hing kinni , et isegi Roosi nagu tagaplaan kaduma . aga kui tema liisuvõtmine Vargamägi tagasi tulema ja kõik kuulma , et tema olema vastu võetud , siis paistma see kahtlane . Andres küsima kohe Mari : " mis see olema meelega võima ? kas sina ehk teadma " " mis siis muu ," vastama Mari , " muidugi meel . tema hakkama ju enne liisk salaja sööma ." " niisugune hull põlema mina enne olnd ," arvama Andres nüüd . " pistma vanatüdruk eest kroonu ." " ega tema tüdruk kartma , vaid tüdruk laps ," seletama Mari . see peale nimetama Andres Jaagup nii halb nimi , et isegi Mari ütlema : " mis sina siis kohe nõnda ." kahtlane tunduma Jaagup paiga+lepanemine ka Miina . paras silmapilk ütlema tema poiss : " Kuda see siis nüüd nõnda tulema ? lootma ju ikka , et saama vaba ." " ei teadma , aga nägema , paigale panema ," vastama Jaagup nukker nägu tegema . " teadma , Jaagup , mis mina arvama : sina tegema see meel ." " mis asi " küsima poiss . " Las ise ise paigale panema ." " Ää aa tühi lori ," ütlema poiss . " ei aa ," kinnitama tüdruk . " sina hakkama juba enne liisk priskem minema , mina tundma . siis ei taht mina uskuma , aga nüüd uskuma : sina sööma salaja ." Jaagup vaikima . " ja teadma , miks " küsima tüdruk vastus ootama . " sina tegema see mina pärast . mina pärast laskma ise paigale panema , sest et mina olema sedasi . kas perenaine ei öelnd sina " " ei , aga peremees ," vastama poiss . " nojah , eks mina öelnd , et tegema see mina pärast . eks teind , ütlema ," painama Miina . " muidugi , mis sest veel valetama ," tunnistama poiss ja vahtima kõrvale . " küll olema sina õige rumal ," ütlema Miina nüüd lihtne heasüdamlikkus . " sina kartma , et pidama mina ää võtma ? et pea hakkama laps toitma ? eks kart " " mis siis muu ," vastama poiss . Miina hakkama nutma . " aga mina põlema see taht ," ütlema tema , " mitte põlema taht . mina tahtma ainult laps , see tahtma mina . võima see kinnitama õpetaja altar ees . mina põlema see peale mõelndki , et sina mina ää võtma , mitte põlema mõelnd . ja nüüd sina minema mina pärast kroonu . kui Vargamägi rahvas mina änam ei tahtma pidama , minema ema juurde saun ; kui tahtma , tulema sinna laps vaatama , aga kui ei tahtma , ära tulema , mina sina ei sundima . aga kui olema poeg , panema tema nimi Jaagup , sinna ei võima sina miski parata , minema kroonu või jää seia ." " mina tulema kroonu välja ," ütlema poiss nüüd . " mina tegema nõnda , et tulema ." " minupärast võima kas järgmine päev tulema , mina ja mina laps põlema sina tarvis kartma ," kinnitama Miina . " sina ehk valetama ," kahtlema poiss . " püha Eesus nimi juures vanduma sina , et rääkima sula tõsi ," ütlema tüdruk pühalikult . Jaagup jääma nüüd istuma murelik ja ogar näoilme . kunagi olema tema veel nii rumal seisukord sattuma . tunduma äkki , nagu tegema vana haav ja muhk , mis tema Roosi pärast olema saama , tema uuesti haige ja nagu ulatuma tema ots sügav rind . " mina ei uskund , et sina nii rumal olema , sellepärast ei rääkind mina varem ," ütlema Miina . " ei julend rääkima , kartma , et jääma eemale , sellepärast ," lisama tema nutma juurde . nõnda olema miski parata . Jaagup minema kroonu ja Miina saatma peagi Vargamägi minema , sest Andres ei tahtma tema laps silm all nägema . aga Liisi ja Maret olema juba asi hais nina . sellepärast võima tema väiksem tarvilik seletus andma . nutma pakkima Miina oma asi ja nutma jätma tema jumal . see nägema küsima Indrek õde : " miks siis Miina ära minema , kui tema nutma " " isa ajama ," vastama Maret saladuslikult . " miks " küsima poiss . " Miina tulema varsti laps , sellepärast ," vastama Maret . " ema olema ju ka titt , miks isa tema ära ei ajand " " küll olema sina rumal !" hüüdma nüüd Liisi . " Miina põlema ju laulatud , sellepärast ." " aga miks tema siis ei laulatama ise " päris poiss . " Jaagup võtma ju soldat ," vastama vanem õde . " kas siis teine ei võima tema laulatama " õde naerma . " Õpetaja laulatama , mitte Jaagup ," seletama Maret . " mis siis Jaagup olema ? tema põlema siis tarvis ," arvama poiss . " saama sina aru : kui õpetaja laulatama , siis olema Jaagup Miina mees ja siis tulema laps ," seletama Liisi asjalikult . " aga kuda tema siis nüüd tulema , kui Jaagup põlema Miina mees " küsima Indrek , kes asi ikka alles tume paistma . " nägema , tulema ja see olema patt , sellepärast ," ütlema Maret niisugune näoilme ja hääl , et Indrek pidama aimama : Miina olema miski halb sündima , aga mis just , see ei saama tema hästi aru , " kas mina ema titt põlema patt " küsima Indrek alles tükk aeg pärast Maret . aga see olema juba asi tüdima ja vastama kärsitult : " jätma rahu , sina ei teadma miski , kasvama enne . mõistma : kui olema laulatud , siis põlema patt , aga kui põlema laulatu , siis olema . ja nüüd olema vait ." poiss olema vait ja kasvama . aga kauaks jääma tema meel sõna patt , muu seletus ununema . lambatall nägema , kui tema talv külm eest tuba tooma , kus tema haledalt ja armetult määgima , tulema tema see sõna meel - ühes õde näoilme , mis tema see sõna ütlema olema olnud . samuti mäletama tema see sõna ja näoilme kevad , kui karjaaed ja tänav jooksma lontis kõht ja lotendav nisa emis , kari karjuv põrsas kannul . see tunduma nagu rodu ilus ja väike patt , igaüks neli peen jalg all . XXX Aasta poolteist peale see , kui Jaagup kroonuteenistus võtma , laskma tema välja tervis parandama . tema käima ka oma vana leivavanem , Vargamägi Andres ja Mari vaatama . perenaine tulema silm vesi täis , kui tema oma endine sulane nägema , nii haletsemisväärne olema tema välimus . " Jäksa ikka mina tulema " küsima perenaine . " tund ja verst , ei rutem ," vastama Jaagup pehmelt köhatama . " kus sina siis nüüd olema " pärima Mari . " kus mina siis ikka pidama olema ," vastama poiss nagu süüdlane . " eks Miina juures saun , see surema ju ema ära ." " kuulma hull , või Miina juures !" imestama Mari , ise olema millegipärast na hea meel . " kas laps terve teine ? kuulma , olnd poeg . tema ise põlema mina näind , minema nagu pisut pahukse ." " mis nüüd sellepärast , aga ... " lausuma Jaagup . " mina polnd ju kuhugi minema , omaksed ei olema ja töö tegema ei jäksa ." " olema siis päriselt Miina kael " " sedapuhku küll ," tunnistama poiss puhtsüdamlikult . " ise tegema see või " küsima Mari natuke mõtlemine järel . " kes siis , kui mitte ise ." " võtma sisse miski või " " eks saand ikka sisse võtma ja peale määrima ... igasugu solk ," seletama poiss . " aga viimaks mõjuma , välja laskma ." " surnuaed ," lausuma perenaine . " olema kas või surnuaed ," ütlema poiss . " aga Miina lubama mina terve tegema . ütlema , et parandama sina siis , kui Roosi juurest tulema , parandama ka nüüd , kui kroonu tuli , surema ei laskma . kinnitama teine , et olema kangem kui Roosi või kroonu ." " aga mis sel1e Roosi siis nüüd olema " küsima Mari uudishimulikult . " mis taga ikka olema ," venitama poiss . " Läind teine kasu . ise põlema teine näind ." " kas sina oma või " pärima Mari . " ei , see põlema mina ," vastama poiss kindlalt . " kes siis " imestama Mari . " sina ju jõlkuma üle raba tema vahe ." " Või siis mina üksi ! olema ka teine . kes siis mina muidu peksma olema tulnd ." " ah siis ainult Miina olema sina !" " ainult Miina ," kinnitama poiss . " jätma nüüd Roosi maha " " mina veel mõni võtja või jätja ," arvama Jaagup . " ei jäksa änam tantsima ega pill mängima ." " ah pill ka änam ei jäksa " imestama perenaine . " ei änam !" kinnitama Jaagup . " põlema tahtmine . aga poiss kuulama hea meel , kui kääksutama vahel , istuma kui nott ." " tähendama - isa ... hoidma kodu laps , kui Miina töö käima " " mis ikka muu . nõnda olema parem , ei hakkama igav . kena teine ka , naerma aab vahel ." " kas sina sööma ikka olema " küsima perenaine tasakesi , nagu saladuslikult . " tänini ikka olema olnd ," vastama poiss . " Miina ründama ju öö ja päev - kolm suu jahvatama ." " mõtlema , andma sina miski hõlmama alla , aga kas jäksa kandma " " noh , pisut ikka ," arvama Jaagup . " eks mina puhkama ja ronima siis jälle ." Mari minema Andres rääkima , kes Jaagup nagu kõrvale hoiduma , tema suurem jutt ei tegema , nagu ei huvitama tema endine sulane saatus põrmugi . Mari ütlema tema : " eks sina andma tema , mis siis ikka , aga ära tema koorem tapp , nägema , hing teine niikuinii lõng kael ." Mari minema aitama , lõikama seal hea kannikas leib , panema paar toop hernes ja tang ning lisama kõik juurde käntsakas paks seapekk , mis tema siduma eraldi pakk . Jaagup ütlema tema : " tegema kaks komps , siduma pael kokku , hea õlg viskama , üks ees , teine taga ." kõveras ja kookus minema Jaagup mööda väljamägi alla , nagu kippuma väike kandam tema liiges nuga kokku vajutama . " ka mees !" lausuma Andres , kui Jaagup olema välja läinud . " mees mis mees ," vastama Mari . " nägema , laps teine ja kõik ." " aga naine toitma mees ja laps ," tähendama Andres . " noh , Miina see va jäksu ikka olema ," arvama Mari . " ja hea meel olema tema ka , et Jaagup tema juurde minema , ehk laulatama ise viimaks ääg ." " ega hullus teadma ," vastama Andres nagu rahuldunult . natuke aeg pärast , kui tema olema miski üle järele mõelnud , ütlema tema : " siinilmas olema asi imelik , arvama ühte , aga nägema , minema teisiti : arvama , et olema hea , aga nägema , olema halb ja miski ei võima sinna parata ." " mis asi sina siis nüüd nii " küsima Mari . " eks ikka mina oma asi , Matu asi . kauplema teine lootus , et saama tubli poiss , olema kari kange , aga nüüd olema Pearu nagu tige härg , kes punane riie näind . nagu olema Matu teine ära teind . olema mina see enne teand , mina küll Matu põlema kaubelnd . Pearu ütlema mina kohe , et mina norin riid , toppima tema rusikas nina alla , sest kas siis teine sulane Vargamägi tulema põlema , kui ainult see kurat Matu , kes tema kivi pildund ; nõnda ütlema tema mina , kui see rääkimine olema ." aga ometi olema Andres mingi halb nõu , kui tema talv ise Matu sulane kauplema . kõik sündima päris juhuslikult , nagu kogemata . saama teine kõrts kokku ja ainult nali pärast kutsuma Andres tema ise sulane , mis Matu vastama : " ei tahtma . mis mina see Pearu ikka kaklema ." " mina elama nüüd hea elu , nagu truu naaber muiste ," vastama Andres . " juba mitu aasta ." " Või nii !" imestama Mart . " kuulma hull , või ei riidlema ! siis võima tulema küll ." " olema sina siis prii " " linnuprii ," vastama poiss . " kas või täna Vargamägi " " kas või täna ," kinnitama poiss . ja nõnda see sündima : istuma täna regi ja sõitma Vargamägi . Vana sulane aasta olema küll veel täis , aga see parem , sest kevad algama karjalaut ehitamine ja sellepärast olema tööjõud harilik rohkem tarvis . Andres ise olema ehk laut ehitamine veel viivitama , aga Mari käima peale . tema ei saama mõte lahti , et see loom olema õige asi : liiga põdema teine , põdema ja minema hang , kord üks , kord teine . tema olema asi nii mõni tark kaebama ja kõik olema kinnitama nagu üks suu , et ära tegema , ei muu miski , kui ära tegema . nõiutu ! olema Mari oma poolt ka tark ja kaval vastuohutus tegema , aga mis sest abi olema , kui teine võima uus vigur sina peale tegema . sellepärast ei aidanud ei üheksa tõug terariist pealt jootmine kevad karjalaskmine , ei karv suitsutamine , ei sõna lugemine , ei lõppema looma laud uksepakk ette matmine - ikka tulema häda , ikka käima lendva . nii tõsine muutuma Mari silm seisukord , et tema viimaks arvama : ehk ei olema siin tegemine kuri inimene , sest see temp peale pidama ometi miski hakkama , vaid põhjus olema Mari oma vana patt põhjus olema jällegi Juss . sest just tema surm saadik minema Vargamägi Eespere loom tagurpidi . niisugune arvamine andma Mari uus hoog nukrustamine ja surnuaed käimine . Andres eest püüdma tema oma mõte võimalikult salajas hoidma , aga ometi näima see kõik aimav . Mari minema ettevaatus viimaks nii kaugele , et laps haud käima jätma Juss haud vaatama ; aga see olema Andres eriline tõendus , kuidas Mari süda Juss küljes rippuma . kord ütlema tema lausa Mari , kui see Juss haud käima jätma : " mis sina vigurdama . nagu mina nüüd ei teadma , et surnuaed poole kiskuma sina rohkem Juss kui laps . siis minema ometi , minema tema haud ." aga Mari pidama vastu , vaatama mees pisarsilmil otsa ega läinud mitte seekord Juss haud issameie lugema . niisugune piinlemine ja iseenese üle valitsemine nõudma tema suur jõupingutus ning tema lõppema silmanähtavalt , muutuma enneaegu vana . kuna Andres püsima aimdus , et Mari ikka veel ei suutma minevik kuri mõju alt vabanema , siis ei tundma ka tema kunagi see vaba ja lahke meeleolu , mis tema ehk muidu vahetevahel olema võima olema . see tõttu hakkama aasta ka tema rohkem mõjuma kui , õigus , liiatigi veel , et tema sagedane meelehärm summutamine viimane jõulaju töö rühmeldamine ära kulutama . kael ja pihasoon olema tema sagedasti ülal nagu vorst ja Mari näppima ning mudima see kuni käsi ja sõrm tuimumine . tulema vahel ka Liisi oma käsi ning pigistama isa voolmed , kuid tema olema see õige jaks . aga ühte tema suutma juba : kaks jalg isa selg tallama , kui see õu muru või tuba põrand kõhuli laskuma , nii pikk kui tema olema . " laps hakkama juba abi saama ," ütlema Andres Mari , kui Liisi tema nõnda tükk aeg olema tallama . " nagu kaigas tümitama sina läbi , tegema luud-kondid pehme . las tema aga kasvama ." " kui kasvama , tallama sina löma ," arvama Mari . " ei nii pidama veel ," vastama Andres . ikka sagedam minema silmapilk , kus Andres aietama tool istuma , veel suurem aietamine sealt aga tõusma . " nagu vana hobuse-setukas ," ütlema tema iseenese kohta . " Esteks luud-liikmed kange , aga kui nahk soe saama , siis sörkima sõitma ." " jah , põlema änam endine mees ," arvama sulane Mart , kes vahetevahel ikka veel Matu hüüdma " ega Org Pearu änam jäksaks mööda soo taga ajama ," ütlema Andres . " arvama , et nüüd veel tema eest jooks pistma ," lausuma sulane . " Küllalp saama nägema ," naljatama Andres . " Pearu olema miski sisse läind , tema lõhkuma juba piir tükk aed maha , see ei tähendama hea ." " mina pärast võima " küsima Mart . " mina arvama küll . juba mitu aasta põlema tema niisuke temp teind ." " kui tema mina pärast see tegema , siis mina tema veel kõriorilaid mängima ," ähvardama sulane . aga Pearu olema ükskõik , mis naaber sulane tema tagaselja ähvardama , see tema tema tegevus ja " rehnutipidamine " ei eksitama . tema olema peremees , kohaomanik ja võima oma maapea tegema , mis tahtma : paisutama mõni paik vesi , lõhkuma piir aed ja tõstma tema oma maa sisse , nii et piir ja aed vahele jääma tubli tänavalaiune maariba , kuhu tema puuistandus asutama . ise mõistma , et naaber oma loom ei võima tema istandik laskma . nõnda pidama ka tema oma poolt aed tegema , kas piir , või ka pisut oma maa sisse , nii et piir vaba jääma , see olenema tema vaba tahtmine ja " rehnutipidamine ". Andres tegema oma aed harilikult ikka piir ja siis lõhkuma Pearu ise üsna maha ja andma oma kallis puuistandus iseenese loom tallama . niisugune imelik " rehnutipidamine " olema tema oma koht ja oma piiriaed , kus tema see oma naaber vähegi võima meelehärm sünnitama . kesakünd sündima miski , mis Andres kannatus sootuks katkestama . naaber kesa olema piir ääres vastamisi , ja kuna Pearu ise piiripeenar serv lahti ajama , kündma tema peaaegu terve peenar üles . minema Andres tema sellepärast rääkima , ütlema tema : " laskma ise teine pisut kitsam , niikuinii teine mina mua sees ." " peenar olema ju ennem mina maa peal ," ütlema Andres . Pearu vaidlema vastu . ei olnud parata , Andres panema vai ja tuust latt püsti ning hakkama siht ajama . ja vahtima tema oma vai ja tuust niipalju kui vahtima , üks näima kindel olema : Pearu olema oma põld pikkamisi üle piir Andres krunt nihutama . tahes või tahtma tulema Andres Madis sõna meel , mis see algus olema öelnud : " kui aga kupits ja ristikivi paigal seisma ." nõnda olema saunamees siis tähendama . nüüd näima tõepoolest , nagu hakkama kupits ja ristikivi liikuma . Andres kutsuma Pearu oma sihiajamine vaatama , aga see ei tulnud ega tahtma Andres üldse rääkima . siis tooma Andres teine mees , tooma Madis ja võhivõõras laudaraiuja , sundima tema vahtima ja sihtima . aga see tegema ainult soh et , noh et , jah et ning minema oma töö juurde tagasi . Andres süttima viha . tema ajama õige piir sisse , märkima see vai ning panema hulk kivi piir ja uus peenar kaitse , mis tulema osalt otsetee Org kesakünd . Pearu tulema tegema töö vaatama , kui Matu parajasti viimane kivi uus peenar veeretama . tema hakkama naaber sulane peale karjuma . " lõugama , niipalju kui süda kutsuma ," ütlema tema Matu , " aga kui sina oma näpp see kivi külge pistma , siis mina sina nahk koorima , pidama see meel . aga kere peale andma sina niikuinii - koer eest , mis sina mina karjapõli maha laskma ." " ah see sina , tattnina , tulema Vargamägi " küsima Pearu . " just see , et sina kere peale andma ," vastama Matu . " Andres ei aeg sina õieti asi , tema rääkima sina õigus , aga sina õigus olema taguots . sealt pidama sina tõsi sisse villima , ilus triibuline tõsi , nii et ka mina koer eest jätkuma ." " kõtt üks oma koeraraibe !" hüüdma Pearu ja lisama siis juurde : " nannipunn !" " tulema lähemale , kui mees olema !" " tulema ise ." " tulema ," vastama Matu ja hakkama minema . " see olema mina mua !" hüüdma Pearu . " sina ju ise kutsuma ," vastama Matu ja astuma edasi . " mina laskma sina püss maha nagu sina koer !" ähvardama Pearu . " laskma , kui tahtma , kere peale saama ikkagi ." juba olema Matu Pearu üsna ligi . aga nüüd pöörduma Pearu ümber ja minema minema , ise lööma silm vilks ja vilks selg taha , nagu kartma tema , et teine võima tema kallale kargama ; Aga Matu ei mõtlema tema tagaajamine ; tema jääma keset põld seisma , tundma heameel , et Pearu tema eest ära minema , ja hüüdma : " teisepere peremees , sina vist jänes püks !" Pearu ei vastama enam ja Matu minema viimane kivi peenar panema . mõni päev pärast tooma Pearu mingisugune asjatundja Vargamägi ja see alustama tema omakorda siht ajamine . muutma ei võima Andres töö küll miski , aga tema olema peenar parandamine nii-öelda omavoli tarvitama ja sellepärast pidama see asi " prosess alla minema ", nagu üks asjatundja ütlema . Andres tooma peale see ka ise väljast abimees ega jätma enne , kui kõik siht olema uuesti lahti aetud . päev kaupa olema Vargamägi võõras vägi . rääkima , arutama , karjuma . selguma , et mitu paik tegelik piir olema Eespere krunt nihutama . olema koht , kus Org mees valepiir tõttu Eespere maa pealt olema hagu tegema ja mõni jämedam puu maha laskma . algama protsess joru , sest Andres hakkama tema tegema kahju eest tasu nõudma . õieti olnud ju tähtis tegema kahju , vaid Andres tahtma kogu maailm tõendama , et tema olema õigus , et Pearu aga olema ülekohtune . aga kui tema aasta eest olema katsuma oma õigus käsi võitma tõsi abil , siis olema tema see nüüd täiesti loobuma , sest usk tõsi olema tema oma esimene protsess kaotama . õigus uskuma tema aga endiselt ja see nõudma tema , ükskõik missugune abinõu ja nüke . kohus käima muutuma pikkamisi tema õigus mõiste sedavõrd , et tema just oma nüke ja võte hakkama õigus nägema , peaasi , kui tema tema aga kohus võidu tooma . aga sõna jääma endine , tõsi ja õigus rääkima Vargamägi tänapäev niisama palju kui kümmekond aasta tagasi . see olema üks peapõhjus , miks Pearu viimane aeg protsess hakkama vihastama , kuna tema varemalt asi sugugi tõsiselt ei võtma , vaid tema nagu tühipaljas ajaviide , ärplemine ja kemplemine nägema . too aju olema Pearu kindel , et kuidas asi olema , nõnda Andres see ka rääkima , olema kõrts või kohus . see tõttu olema tema lihtne asi nõnda väänama , et Andres tõsi ja õigus hoopis teine tõde ja õigus arenema , mis olema täiesti Pearu oma . see olema peaaegu kaardimäng tõde ja õigus , sest Pearu teadma , et üks ning sama kaart võima nii või teisiti mängima , sest milleks siis muidu jändama . kui Pearu õigus rääkima - ja Pearu rääkima õigus samuti kui tema üleaedne , ainult tõsi olema tema pisut tume arusaamine - siis mõtlema tema ikka see mängu-õigus . aga ka mängija võima õigusevastaselt talitama , see uskuma Pearu kindlasti ja see viimane heitma tema tänapäev Andres ette . Andres olema tema arvama omasugune valemängija - valtsturakas lööja see silmapilk , kui vastane virutama korralikult omatrump . see olema , mis Pearu viha kihutama , sagedasti otse maru ajama , nii et tema isegi enam ei teadma , mis peale hakkama . sest mõtlema ometi : kohus käima rääkima Andres endiselt aina tõsi ja õigus , süüdistama Pearu kõverus ja ülekohus , aga ise tegema kõverus ja ülekohus samuti kui Pearu . Andres tegema ikka veel nägu , nagu olema see algus tõepoolest , et tema võtma asi tõsiselt , ei mängima üldse mitte , püüdma ka teine see uskuma panema , aga ometi mängima ise sagedasti hullemini kui Pearu . tema tarvitama vana tõsi ja õigus kilp see , et seal vari , kõik nägematu , lööma valtsturakas . Pearu ei olnud see kilp , sest kõik teadma , et tema ainult mängima , ainult kemplema . niisugune olema praegu seisukord ja Pearu võima tõsi ja vaim ise vastu rindu lööma ning küsima : ons see õigus ? ons see õigus , et mina olema andma läbipaistev kaart ja Andres läbipaistmatu ? õigem : ons see õigus , et Andres kavalus olema oma kaart läbipaistmatu tegema ? Pearu arvama olema see õigus ja sellepärast tema viha üleaedne vastu aina kasvama . Andres ehk ütlema : tema ei tahtma mängima , ei valtsturakas ega omatrump . aga mis tema siis Vargamägi tulema ? mis tema otsima mängulaud ? minema siit ära . kohapiir kõrval tekkima kohtukäimine veel veepaisutamine , soosild tegemine , loom kinniajamine ja mitu muu ala , nii et tegemine olema korraga enam kui üks protsess . iga vana protsess saama ikka uus protsess alune . Aasta kaupa ei tegema Vargamägi naaber muu , kui käima kohus ja otsima uus nüke , kuidas vastast sisse vedama . ja et vahepeal kohus korraldus olema uuendama , siis tulema mees nii mõni kord maakonnalinn sõitma " miravoisne ", või nagu tema ise ja teine see ütlema - " märavoiss ". aga ei üks ega teine kohus suutma vastane rahuldama . lõppema protsess ükskõik kuidas , ikkagi mõtlema mõlema pool , et tema olema vähe õigus mõistma ning liiga palju süü . ja kui kohtukäimine mingisugune tagajärg ei andma , siis pidama silmapilk uus protsess alustama , mis tagajärg andma , sest vastane pidama ometi " teadma andma ", kuidas lugu õieti seisma . tulemus protsessimine ja mõlemapoolne rahuldamatus tagajärg olema tahe kodune elu see maksma panema , mis olema võimalik teostama oma üleaedne vastu . kui ei saama nõutav määr õigus ja võit naaber kemplema , siis võima see ometi leidma naine ja laps talitama . nõnda olema välimine protsess tagajärg ka kodune protsess , mis olema tõealune pahatihti niisama vähe kui välimine . aga õigus ja võit olema mõlema naaber siin palju kättesaadavam . kunagi olema kogu Vargamägi nii raske päev elama , nii raske õhkkond tundma kui suur protsess ajajärk , ehk küll oluliselt elu olema võima aina paranema , sest Pearu hakkama poeg juba sahakurg hoidma ja Andres hakkama oma vanem tütar äestaja ja rullija tarvitama . see viimane olema küll siin nurk mood , aga Andres see ei hoolima , vaid tegema , mis heaks arvama . mõlema pere käima oma laps kari . olema silmapilk käsi , mis mees nagu mingi õnneaeg olema unistama : olema vaja võõras kauplema . ja ometi muutuma elu aina täbaram , riid ja tüli olema nii kodu kui ka väljas ennenägematult palju . isegi saunataat ja eit pidama see siin-seal tahes või tahtmata osa võtma . harilik põhjus olema see , et kui Org lahing liiga äge muutuma , siis sõjapõgeneja , peaasjalikult naine ja laps , saun kolima parem aeg ootama . see ei leppima ei Pearu ega Andres , kes nii mõni kord Madis ütlema : " mina ei sallima , et sina teisepere jooksik mina saun ulualune andma ." " pai peremees ," paluma Madis , " mis mina sinna võima parata , kui tema tulema ." " panema uks eest kinni ," ütlema Andres . " külm võtma tema ju ära , laps alles väike ," seletama saunamees . " las võtma ," kärgatama Andres . " surema ometi see ussisugu ." " ei , peremees ," ütlema Madis nüüd , " ennem aeg mina Vargamägi alla , aga laps mina külm võtma ei jätma . olema tema , mis tema olema , inimeselaps olema tema ometi ." " ja ajama sina Vargamägi minema , kui sina muidu ei kuulama ," kinnitama Andres . aga ometi ei pidama Andres oma sõna , ei ajama Madis saun välja , kuigi naaber perenaine ühes laps ka tulevik seal ulualune leidma . Andres tegema nüüd nägu , nagu olema tema asi aim . sagedasti jääma tema ees asi saladus , sest tema eest püüdma tema varjama , maksma mis maksma . Vargamägi Eespere Mari ei läinud kunagi mujalt vari otsima , ehk küll tema olema ühes laps mõnikord kibe päev . tegema Andres , mis tema tegema , peksma , mis peksma , Mari jääma tuba , ei liigutama ise paigas . see olema tema nagu õnnis Krõõt eeskuju võtma . ainult ühte tegema tema : varjama laps isa kurjus eest , niipalju kui suutma , laskma ennem iseenese lööma kui laps . ja nõnda talitama tema mitte ainult ise , vaid ka Krõõt laps . see olema valus punkt ka Andres hoolimatu ja raudne tahtmine : tõstma tema küll nii sagedasti käsi löömine , aga langetama niisama muidu , sest Mari kaitsma ju mitte ise , vaid tema ja Krõõt laps . olema silmapilk , kus Andres tuline viha karjuma : " kasima mina silm alt , et mina sina vari ei nägema !" " kuhu mina pidama see minema , kas saun , nagu teisepere eit või " küsima Mari vastu . " kasima võima saun , kust olema tulnd !" karjuma Andres . " see olema juba surnuaed , kes saun tulema , siin olema ainult sina oma . see ei minema mina saun , lööma võima maha , kui tahtma ," ajama Mari vastu . Mari kindlus mõjuma mees enamasti ikka jahendavalt . Andres meeldima , et Mari oma ema ja perenaiseau eest nii südisti välja astuma . ometi olema silmapilk , kus Andres igasugune kannatus kaotama , ja siis talitama tema kui meeletu ja pöörane . enamasti sündima see ikka siis , kui Mari või keegi teine tema õiglus ja õigus Pearu vastu kahtlema . see olema nagu mingisugune eluküsimus , mis võima olema ainult üks arvamine - Andres arvamine . juhtuma tema Mari tänavu kord niisugune asi ega leidma nädalapäev see lahendus , kuni kõik lõppema hirmus riid ja meeletus : Andres peksma Mari südapäev keset õu . Mari tulema parajasti pinumaa , pool kubu hagu lahtine süli , ja Andres jooksma tuba välja tema vastu . vahetama mingisugune mõttetu sõna ja pilk , mis olema terav kui raudnael , ning siis sündima kõik . õnn , et olema keegi pealt vaatama ei oma ega naabriõu . juhtuma uks ees väljas olema ainult tema esimene poeg Indrek . kui see nägema , kuidas ema hoop all , mis vemmal põiki üle pihk kõik jõud lööma , ainult vimma tõmbuma , täiesti rahulikult ja vaikselt aga paigal seisma , nagu ootama , millal tulema küll hoop pea , mis lõpetama ja kustutama teadvus kõik - Juss ja tema laps mälestus , elu Andres ise , armastus tema ja tema laps vastu , Vargamägi saun ja Vargamägi pere ning kogu Vargamägi kõik tema viletsus ja õnnetus - jah , kui poiss see seismine nägema , siis jooksma tema köökus seisev ema juurde , langema peaaegu hingetult tema ette maha ja võtma tema jalg ümbert kinni . nõnda nuuksuma tema seal , kuna ema seisma keset õu , pool lahtine haokubu süli , piht vimb , et isa olema nagu parem lööma . kaua see nõnda kestma , see poiss hiljem ei mäletama , aga ühte teadma tema selgesti : ema olema siis pa1ja jalg , ms kevad saadik kunagi kate olema nägema ; tema olema päike kõrvetama ja tuul pargitud , igavene mustus läbi imbuma , sest tema pidama tema käima ait , kelder ja laut vahe . ema olema mingisugune jäme ning kõva riie seelik selg ja see läbi poiss ema säär tundma , mis iga kord poiss käsi vahel tuksatama , kui kostma vimmatõmbunu pihk uus laksatus . see tuksatus tundma poiss veel kaua-kaua oma keha , kui tema nägema ema pruun pargitud jalg ja tema jäme riie seelik . Vesi täiskasvanu ei saama tema see mälestama imelik ja õudne tundmus lahti ja siis paistma tema , et kogu eluaeg olema tema nägema ega saama nägema viletsam ja haletsemisväärsem inimene ilm , kui olema too kord tema ema seal keset õu , seisma isa ees vimb pihk , poolik haokubu süli . siiski , üks ehk olema veel viletsam ja õnnetum : see olema isa , aga see ei saama poiss ei too korral ega ka hiljem mil ega mil aeg aru . ainult ema näima see aimav ja mõistma , et isa võitlema elav ja surnu vastu korraga , sest tema olema valu hoolimata tähele pannud , kuidas isa peksma läbi hammas kiskuma , nagu olema iga sõna tükk verine süda või valutav hing : " säh sina Juss eest ! säh sina Pearu õigus eest !" sellepärast nagu ei panema ema isa peksmine nii väga liiaks , sest kui see olema lõpetama ja minema minema , nagu olema tema ise peksetu , võtma ema hagu üks kaenal ja tõstma teine käsi poiss üles ning viima tema ise tuba , kus tema hakkama hagu pada alla panema , nuuksuv laps ise manitsema . " ära nutma , olema muidugi valu ja vaev küll . sina nägema , isa tulema jälle ." aga laps ei kartma isa kurjus , tema nuuksuma edasi . kaua pidama ema tema rahustama , enne kui tema nutt pidama saama , sest ema hääl ja silm ajama see tema ikka uuesti peale . Matu , kes aasta eest olema Vargamägi kari käima ning täisiga lapsepõli mälestus siia tagasi tulema , leidma sootuks uus olu , peaaegu nagu uus Vargamägi eest . siis valitsema siin alles nagu helguma ja kõndima käsikäes rõõm ja õnn . riid ja tüli olema siis ainult nagu meelelahutus ja naljategemine , kuigi see ajuti nii kurvalt lõppema , nagu tema koer , kes Pearu maha laskma . nüüd sündima kõik hoopis teine meeleolu . ainult harva leiduma nagu endine aeg helk , mis Matug süda soendama , sest tema värskendama vana mälestus . lepik alt jõgi , Jõessaarte vahelt läbi , jooksma vana piirikraav , mis naaber algus kahasse olema kaebama ja mis Pearu millalgi vesi paisutama . kraav ise olema juba peaaegu kokku vajuma ja tema puhastama olema keegi mõte tulnud . üks poole kallas laduma kraavivall olema aga kõrge ja tugev ning see mööda käima algus saadik üldine vargamäelaps jalgtee nii Jõessaare kui ka jõgi . see tee tarvitama pere ja ka saunarahvas . käima siit heinaline ja karjane , käima jahiline ja kalaline , käima ka see , kes armastama muidu hulkuma mets . pistma oma sõrg kõrgele ja kuiv turvas ka loom , niipea kui karjane tema see mahti andma , aga tema olema see sedavõrd keelama , et isegi koer see teadma : ilma käsk jooksma tema loom kallale , kui see julgema kraavikalda1e minema . ühes teine käima mööda see kraavikallas ka Matu . tema käima ehk sagedamini kui teine , sest tema olema kirglik õngitseja . nagu ikka , käima tema paljas jalu , sest kes raatsima pastel jõevesi teotama või kes viitsima tema palav kandma . ükskord jälle nõnda mööda kraavikallas jõgi minema astuma tema oma mõlema jalg põhi alt terav ork otsa verine . iseenesest olema see paljajalamees , eriti veel endine karjane silm üsna tühine asi . kui katki , siis katki , eks tema paranema jällegi , nõnda arvama Matu ja arvama ka teine . aga siis hakkama kuulma , et ka teine oma jalg olema kraavikallas puruks tallama , nagu olema sinna taevas terav ork maha sadama või nagu olema mõni kuri inimene tema sinna meelega pannud . asi tulema Matu kord sauna-Madis jutt ja see kaebama , et ka tema eit oma jalg kraavikallas puruks tallama , nii et see nüüd mädanema , sest vesi läinud teine sisse : eit komberdama peaaegu üks jalg . " mis pagan ork see seal siis pidama olema " küsima Matu . Madis lirtsama läbi hammas võimalikult kaugele sülitama , nagu mõtlema tema miski üle järele , vaatama Matu küsivalt ja kavalalt otsa ning ütlema siis saladuslikult : " oskama sina suu pidama " " oskama ," vastama Matu . " nagu haud " " nagu haud ," kinnitama Matu . " Pearu töö ," ütlema Madis nüüd . " mis ? Org Pearu pandud " " tema ise , kes muu ." " teadma sina kindlasti " " mina tõmbama üks kraavikallas välja : inimene kätetöö , mõlema ots terav , maa sisse pistma . laps see taha ei jäksa , ei see olema . ja kes võima see mees peale Pearu " nõnda seletama Madis , ja veel sama pühapäeva-õhtu minema Matu kraavikallas paljas jalu tippima : ikka jalg jala ette , jalg jala kõrvale , nii et ainus ork ei saama vahele jääma . esimene torge kraapima tema kohe ork otsa turvas seest välja ning leidma teritama vai , mis nii kõvasti maa sisse olema pistma , et Matu tema sealt suur vaev käsi saama . tähendama - sauna-Madis rääkima sula tõsi . Matu mõtlema algus asi ka noor Andres ja Indrek seletama , kes kahekesi kari käima , aga siis otsustama tema teisiti : jätma kõik iseenese teadma . Järgmine pühapäev , kui Pearu hommik kirik sõitma , minema Matu kraavikallas paljas jalu tippima , kuni tema olema kõik teritama salavai leidma , tema maa seest välja kiskuma ja kraav pilduma , kus tema möödamineja pidama silm torkama . mõni aeg ei veristama enam üks oma jalg kraavikallas kõndima , aga siis ilmuma terav ork uuesti : Pearu olema tema külvama käima . seekord tulema Matu parem mõte , sest amet ise õpetama . jällegi otsima tema kraavikallas salaork üles ja kiskuma tema välja , aga enam ei pilduma tema see kraav , vaid korjama kokku , minema tema Org kraav , mis keset see krunt jõgi jooksma ja mis kallas samuti jalgtee tarvitama , peamiselt Org rahvas ise poolt . sinna kraavikallas pistma Matu kõik väljakistud terav vai keset teerada maha kõndija jalg varitsema . Kogu töö maksma tema peaaegu kaks öö unerahu , aga mis sest , toimetus olema see küllalt huvitav ja Matu arvama tarvilik . kuluma tükk aeg . ei olnud kraavikallas ork kipp ega kõpp kuulma , enne kui Org rahvas hakkama jõgi ääres heinamaa käima . siis kuulduma äkki , et ork olema ilmuma Org suur kraav kallas ; vana Pearu isegi astuma seal oma jalg üks ots , jalg mädanev praegu . ei saama enam maa ega taevas aru . ainult Matu muigama omaette , Kui esiteks süüdistama Pearu , siis kes pidama nüüd süüdistama ? ega ometi Pearu ise hakanud oma teerada ork torkima , et siis seal oma jalg veristama ? Sauna-Madis ehk oletama õige vastus , aga tema tegema teine , isegi Matu ees nägu , nagu ei aimama tema miski . nõnda seisma asi , seni kui piirikraav tekkima jällegi ork ja Matu minema tema sealt otsima ning välja kiskuma . nüüd tabama Pearu , kes põõsas taga varitsema , tema otsetee tegu . Matu tulema see nii ootama , et tema ise esimene ähm karjapoiss tundma ja peaaegu olema tahtma Pearu eest samuti plehku pistma nagu varem päev . aga siis saama tema meeltesegadus võit , jääma kraavikallas seisma ja hoidma väljatõmmatud vai käes . " mis sina mina kruavikallas lõhk !" karjuma Pearu , ilma et tema lähemale olema astuma . " mina puhastama jalgtee ork ," vastama Matu . " karjapoiss , ligund , teine maa sisse toppima , nägema , kui pikk ja jäme . ning terav , inimene lõhkuma oma jalg tema otsas ära ." Matu tõstma vai kõrgele ja näitama see kui imeasi Pearu . " see põlema sina asi , mis karjapoiss mina kruavikallas tegema ," hüüdma Pearu . " kasima minema sealt !" " ei , mina tahtma kõik ork välja kiskuma , enne ei minema ," vastama Matu . " kas sina minema mina kruavikallas minema " hüüdma Pearu ähvardavalt . " ei minema , mina ütlema juba ," vastama Matu . " mina laskma sina maha , kui sina ei kuulama !" kärgatama Pearu . " mis sina arvama , et koer olema või " küsima Matu . " kasima minema !" karjuma Pearu ja tõmbama püstol tasku . " see minema konn tapma , mitte mees ," ütlema Matu põlglikult . " tapma sina kui konn !" karjuma Pearu ja hakkama kraav lähenema . niipea kui Matu see nägema , võtma tema kraavikallas maa veel mõni vai pihk ja astuma soo põõsas ja mätas vahele , kus võimalik olema vari leidma , kui Pearu tõepoolest mõtlema laskma . " tulema !" karjuma tema tuline viha . " arvama , et käima alles kari " Pearu jääma seisma , nagu mõtlema tema . " kas püks sõeluma juba tust " küsima Matu . " sina tühi põlema ju see laeng veart ," vastama Pearu . " aga sina olema see kasetümikas just paras ," ütlema Matu ja hakkama Pearu poole minema . see ootama pisut , pöörduma siis ümber ja minema eest ära . Matu pistma jooks Pearu järele . " nüüd pidama sina oma nahatäis kätte saama , mis sina juba ammugi soolama ," ähkima Matu Pearu taga ajama , kes mööda soo kodu poole solka . lepikualune kraav üle minema olema Matu tema tingimata käsi saama , aga hädaohtlik silmapilk laskma Pearu püstol - Matu otse vastu vahtimine , nii et see olema suu-silm tuli ja suits täis . see päästma Pearu . liiga hilja saama Matu aru , et püstol olema paljas rohi laadima : Pearu olema tema ainult hirmutama tahtma . " argpüks !" karjuma Matu Pearu järele , kui see oma lepik jooksma . " kas hing alles sees " naerma Pearu tema vastu . olema parata , tahes või tahtmata pidama Matu tunnistama , et seekord olema Pearu tema oma rohulaeng tüssama . aga kui kodu tema küsima , kas tema ehk ei nägema , mis see Pearu seal lepik all paugutama , siis vastama tema : " orav ajama teine taga , see vist lasi ." nõnda ei saama teadma , mis põmm see see pühapäevahommik Vargamägi lepik all olema . alles hiljem , kui Matu Vargamägi olema juba läinud , jutustama Pearu asi purjus pea . aga nagu ikka , ei tahetud ka siin tema sõna hästi uskuma , ehk kui uskuma , siis ei teadma kindlasti , mis või kuidas see uskuma . teine uskumatus hoolimata kinnitama Pearu : " pagan vänge mees olema , ei kart püstol ega keegi , laskma või maha teine , sinder . ja töö lõhkuma tegema ! Vuatasin teine heinakuart , Andres ise ei and järele ühti ; aina nagu puhas ihuma . kutsuma teine oma sulane , pakkuma hea palk , aga tema vastu , et kas tahtma kere peale saama või . ja oma karjakoer surm ei andma tema mina eluots andeks . vänge poiss !" see vänge poiss mängima sügis Pearu vänge vingerpuss - tasu suvine tüssamine eest . piiriaed kõrval , mis Pearu vahetpidamata tegema ja lõhkuma , olema tema ka soosild palju " rehnutipidamine ". Aasta eest , üleaedne esimene naine Krõõt matus ajal olema tema soosild parandama ja siluma käima , mis kõik aina imestama . see kõigest olema enam jälg järel . sillapakk mädanema ikka enam ja enam ja see asemele raiuma risu ning panema labidas muda peale . Suvi kuiv olema niisugune tee suurem viga , pääsema läbi , aga vihm hakkama kogu sild ja sild ümbrus pirisema ja porisema , nii et kartma kõrvike kadumine ais vahelt , ainult kõrv jääma paistma . tänavu sügis hakkama Pearu eriline hoog ise pool sild kõrval auk kaevama ja muda sild vinnama . niisugune hoolisus tagajärg muutuma sild peaaegu läbipääsematu . küll olema Andres ammugi tema kaup sobitama üheskoos kivi ja kivirähk sild täitma hakkama , aga see olema kunagi miski välja tulnud , sest Pearu olema ometi see meeletu , kes hakkama tee tegema , mis ei tarvitama ainult tema üksi , vaid ka teine kõrvenurk mees . kas või telg pooleks , ratas kägarasse , hobune raud alt , jalaluu katki , ükskõik , saama teine läbi , siis saama ka mina - see olema täismees viis , see olema õige " rehnutipidamine ". aga nüüd ometi täitma Pearu sild ja pealegi veel nõnda , et kõik oigama ja , aietama . üks ei aietama mitte - see olema Vargamägi Eespere sulane Mart . tema ütlema üks ilus päev , kui Pearu veski minema , et lask peremees tema soosild parandama , muidu ehk ei saama Pearu õhtu õieti tagasi . Andres mõistma peagi , et sulane tahtma üleaedne vingerpuss mängima , ja andma tema vabadus . aga see ei tarvitama see enne kui õhtu eeli , kus võima arvama , et täna Vargamägi soosild enam teine tulija olema kui aga ainult Pearu . kuni kottpime jääma Matu vajaka , ja kui tema ükskord tulema , siis suur jooks ja naer . " sees ! juba sees ! peremees , tulema kuulama , karjuma !" ütlema Matu . minema välja ja kuulma , et keegi tõepoolest soosild abi karjuma . " võtma nüüd latern ja minema vaatama ," ütlema Matu . nõnda tegema : tema minema Andres kahekesi . aga varsti see kannul tulema ka Org sulane ja poiss . kohale jõudma nägema Andres , mis Matu soosild olema tegema : Pearu turbaauk olema palju suurem kasvama ja turbala sild läbipääsematus kõrge tõusma . Pearu , kes olema tublisti purjus , nagu väljast tulema ikka , olema hobusekoorem otsetee sild vinnama turbalade ajama , ja kui loom seal enam edasi ega tagasi ei saama , tema nähtavasti nüpeldama hakanud , mis tagajärg see parem tee otsima sild kõrvale olema kalduma ning Pearu ise kaebama ning Matu suurendama auk sattuma . sinna tema siis jääma . Pearu ise seisma loom nina ees ja hoidma kramplikult päitsed kinni , kartma muidu see uppumine . nii ei saama tema ise aitamine muu tegema , kui aga karjuma . " täpe minema ," kihistama Matu peremees , kui tema Pearu abi tõttama . " mis kurat mudavall siin täna olema ehitama " karjuma Pearu , kui Andres ja Matu pärale jõudma . " kallis naabrimees , sina ju ise sillutama siin tee ," vastama Andres , nagu ei saama tema miski aru . " olema vist pisut liiga see hea ja parem peale kand , võima vähem võtma . sina , Matu , hakkama õige töö ." " mina olema viha pärast kõver nagu jäärasarv !" karjuma Pearu . " põlema viga , kallis üleaedne ," lohutama Andres . " mäletama , millalgi olema puss mina õuevärav , aga pärast minema kõik üle , saama ilusti kodu . nõnda ka täna . ainult hobune pidama auk välja tõmbama . õnn põlema sina auk liiga sügav ." " käi kurat ! ära puutuma mina loom , ennem las uppuma ... appi ! appi ! appi !" hüüdma tema kodu poole . " ega mina na väga kipp sinna vesi ," ütlema Andres , " parem olema pealt vaatama ." natuke aeg pärast jõudma Pearu mees pärale ja siis hakkama töö . Andres ja Matu seisma juures , süda naer . nii palju tegema Matu siiski , et rookima sild vanker ümbert ja eest muda kõrvale , sinnasamasse auk , kust tema see olema võtma , kuna tema ise kiruma : " vänge mees see Vargamägi oma , tema tahtma muda maantee tegema . põlema see enne näind ega kuulnd ." kaua pusima ja koperdama Org mees , enne kui tema hobune august välja saama ja uuesti vanker ette rakendama . küll tahtma Andres tema abi minema , aga ikka saatma Pearu tema sinna , kuhu üks ei minema ja kust ka keegi olema tulnud . nõnda ei jääma Andres muu üle , kui seisma jõud soosild ja vaatama teine askeldus , kuni võima kodu poole minema hakkama . " see mina sina ei kinkima ," ütlema Pearu , kui tema Eespere värav mööda saama . " ega mina võtma sina kingitus vastu ," ütlema Andres . XXXI niisugune olema Matu viimane vingerpuss , mis tema Pearu mängima ja mis tema isegi lõbu tundma . Vesi kaua mäletama Vargamägi Matu ja tema temp . Andres olema enne ja pärast tema sulane , aga ei olnud tema sarnane . see teadma ehk noor Andres ja eriti just Indrek veel paremini kui Vargamägi peremees ise . karjapoiss olema Matu tükk Vargamägi minevik ja see tunduma palju ilusam ja huvitavam kui olevik . Matu tundma poiss arvama mineviku-Vargamägi paremini kui üks teine . teine olema Vargamägi minevik ikka ainult mingisugune tõsiasi - kraav , mets , üksik puu , hein ja viljasaak , see või teine tee ja maakoht , aga see olema iseenese kuigi huvitav . Matu tõsiasi olema aga seotud ikka mingisugune tundmus ja elamus . ikka ja jälle pidama tema poiss kordama jutustus tolleaegne soo , loom ronimine ja sissejäämine , ning mis peaasi - tamm lõhkumine ja võitlus Pearu mööda mätas ja pori , mis käima jooksmine üle pidama . noor Andres meeldima see nõnda , et tema peaaegu kahetsema , miks Pearu enam ei saama lepik all vesi paisutama , et ka tema , Andres , võima salaja tamm lõhkuma ja pärast Pearu kivi vinnida . ja noor Andres harjutama ise vahetpidamata kiviviskamine ning kandisiseg kivi soo tasku , nagu pidama minevik unistama aeg tõepoolest uuesti Vargamägi tagasi tulema . olema miski parata . Vargamägi ilusam ja huvitavam asi olema kõik enne see sündima . tema võima ainult veel puss meisterdama unistama . unistus tunduma see , mis Matu rääkima Jõessaarest ja tema kask . tema päev olema tema alles nii peen , et tema ronima kui orav tema latv , viskama jalg puu eemale ja tulema siis ühes kaselatv viudi maha , nii et külm tuul käima süda alt läbi . laskma tema peale see kaselatv lahti , siis lööma see ise kui vedrutera uuesti üles , ronima kas või jällegi latv ja tulema tema alla . Matu ei tegema Vargamägi kari käima muu , kui aga ronima Jõessaar peen ja pikk kask latv ning laskma sealt viu ja viu maha , sest nii hea olema , kui see juures külm tuul süda alt läbi käima . nüüd olema Jõessaar kask juba kõik jäme . Andres ja Indrek võima kas või kõige kõrgemale ladvatipp ronima , üks see ei painduma poiss raskus all enam vibu . ja kui leiduma veel mõni nõrguke , siis olema see teine all kängus ja lühike , nii et tema ülalt maha vibutama mingi külm tuul süda alt läbi ei käima . poiss katsuma mitu ja mitu kord , aga ikka seesama : Indrek maitsma pisut see jumalik tundmus , Andres mitte sugugi , ehk küll Indrek pea nii kõrgele ei kannatama ronima kui Andres , sest tema käsi minema kõrgel puu küljest lahti , hoidma nii kõvasti kinni kui tahtma . nõnda tekkima Andres peaaegu arvamine , et Matu ehk luiskama pisut kaselatv allalaskmine rääkima ja et Indrekki kippuma Matu õlg luiskama , kui tema kinnitama , nagu tundma ka tema mingisugune imeline tuul süda all , rippuma vibutav kask latv . pärast ronimine istuma poiss tuul kohisev kask all , vahtima see kõrge kroon poole üles ja arutama . " vaat , kui võima see kõige pikem kask latv alla laskma , siis tundma ," arvama Andres . " siis tingimata ," kinnitama Indrek . " aga ega sina pea ei kannatama see välja ," ütlema Andres . " ega vist küll ," olema noorem vend nõus . " enne hakkama ringi käima ." " sina põlema siis pikk kask miski , niikuinii ei saama sina alla laskma ." " eks mina nägema , kui sina laskma ." " mis see aitama , ega sina vaatamine ikka külm tuul süda all tundma ." " ehk tundma ," arvama noorem . " tundma küll . mina tundma nüüdki pisut , kui sina kõrgemalt alla laskma . nii kui viskama oma jalg puu eemale , nii kohe tundma ." " aga mina ise ei tundma põrmugi ," kinnitama Andres . " aga kas sina siis ka ei tundma , kui sina ülalt kõrgelt mööda kuuseoks kaksiti alla lohistama " küsima Indrek . " mitte miski ei tundma , ainult hea olema libisema ," kinnitama Andres . " aga mina olema vaatama nagu hirm ja see tegema külm tuul süda alla . mõtlema , et kui korraga minema käsi lahti ja hakkama kukkuma , ikka allapoole ja allapoole , kuni prantsti maha . mäletama , kuda mina koppel lepp otsast kukkuma , kui lepalatv katki minema " " lepp olema teine asi , aga see siin olema kask . kask olema sitke . ja kuda võima käsi lahti minema , kui mina kõvasti kinni hoidma ja ise lahti ei laskma ." " aga kodu katus sina ju minema lahti ," tuletama noorem vanem meel . " tahtma vibunool hari juurest ära tooma , aga hakkama libisema . peaaegu olema maha kukkuma ." " see olema katus , õlg olema kuiv hirmus libe , nagu elus jää . ega siis kuuseoks libe olema , kui mina seal alla lohistama ." " just räästas peal saama käsi kinni , mina kartma , et nüüd tuli kivi ." " ega see olema ," suurustama Andres . " aga kas sina siis käima külm tuul süda alt läbi " " ei käind ." " aga mina käima , kui nägema , et libisema . käima nagu süda ja päkk alt läbi , tundma kohe ." " mis sina siis sest olema , ega sina libisend ." " aga ikka tundma . ja teadma : mina tundma praegu veel , kui see peale mõtlema ." niisugune jutt ei meeldima Andres . tema ei kannatama , et Indrek miski muu võima tundma kui tema , liiatigi veel see asi , mis tema sündima . ja kui tema see sõna oma vähem vend ei suutma arusaadav tegema , siis mõjuma jõud abi+ksvõtmine ikka otsustavalt . aga ainult see korraks , sest varsti leiduma jällegi miski , kus Indrek nõnda tundma , et Andres tema ei mõistma ega kannatama . see ajama Andres arvamine , et Indrek ainult tema kiuste asi rääkima , mis tema olema arusaamatu ja ebausutav . Indrek tahtma nõnda tema targem ning parem olema . nõnda muutuma poiss vahekord aina halvem , kokkupõrge sagedam . tunduma vahel , nagu olema tema kaks ühine arvamisi ja arusaamine . Matu olema poiss näidanud , mis võima uss tegema : tema olema uss näpits saba pannud ja uss näpits otsas sipelgapesa viima . see armastama Andres Matu järele tegema . tema suruma uss hark kael peale ja Indrek pidama seal harki kinni hoidma , nii et uss oma pea ei saama liigutama . sama aeg võtma Andres näpp uss saba ja panema see näpits vahele . ei olnud Andres suurem lõbu , kui sipelgapesa juures vahtima , kuidas näpitsavang uss algus tema kallale tormav sipelgas õgima , nagu mõtlema tema kogu pesa tühi sööma , ja kuidas tema mõni aeg pärast õgima väsima , kuna aga sipelgas kahanemine olema märkama . vahetpidamata voolama uus loomake võitlus , ilma et üks oma elu olema miks pannud . Vesi enam ! isegi see sipelgas , kes uss algus nii aplalt olema õgima , pidama nähtavasti võitlus edasi , sest teadma aeg jooksul murdma tema ise uuesti tee vabadus küljekont vahelt läbi nahk . see olema võitluselõpp hakatus : sipelgas olema võitma . paar päev pärast olema uss muu järel kui aga pikk valge selgroog . see seisma kaua , kuni sügis , sest tema peale ei hakanud ei sipelgas jõud ega hammas . varsti harjuma tema tema sedavõrd , et tema tema enam tähele ei pannud , vaid asuma oma harilik toimetus juurde . aga nüüd kartma poiss see pesa sipelgas , sest Matu olema tema seletama , et peale uss söömine olema sipelgas niisama kihvtine kui uss . Järgmine suvi panema poiss imelik asi tähele : kõik see sipelgapesa , kuhu tema minev suvi olema uss pannud , olema sipelgas kaduma . poiss torkima kepp pesa põhi läbi - tühi mis tühi . kas olema sipelgas kõik surema või olema tema teine paik rändama , see poiss ei teadma . pealegi ei huvitama see see eriliselt ja nõnda olema see miski olnud , kui üks tagajärg olema olnud : Indrek ei tahtma enam uss sipelgapesa viima . kui Andres tema kutsuma harki uss kael kinni hoidma , ei läinud tema . " kartma või " küsima Andres . " ei kartma , aga muidu ei tahtma ," vastama Indrek . " miks sina siis muidu ei tahtma " pärima Andres , kes kunagi ei taibanud , miks küll Indrek niisugune asi ei tahtma . " sipelgas pärast ," ütlema noorem vend . " mis sina see olema , tema pistma ju uss kinni , saama hea keretäis ," arvama vanem . " aga pärast jätma pesa maha ." " mis häda sina siis sest olema " imestama Andres . " olema sina sipelgas kahju või " " ei olema , aga muidu ," vastama Indrek , kes olema häbi tunnistama , et tema tõepoolest sipelgas nagu kahju olema , kuigi tema tema paljas jalg hammustama . " mis muidu see siis sina olema " painama Andres . " mina lihtsalt ei tahtma uss mängima . jälk olema , kui sina näpp tema saba näpits vahele panema ." " tahtma , mina panema ilma näpp " " ei tahtma , muidu ka ei tahtma ." " loll !" hüüdma Andres põlglikult . " mina ei tahtma sina sitt abi , minema üksi !" ja minema üksi ning viima uss sipelgapesa . aga Indrek võtma tema sealt salaja ära ja matma maha . Järgmine päev leidma Andres nii näpits kui ka uss vajaka ja süüdistama see Indrek . tõusma suur tüli , mis kannataja olema muidugi Indrek . vanem kõrv ulatuma asi . aga õigusemõistmine olema väga raske , sest isa pooldama enam vanem , ema noorem poeg . üks tagajärg olema see õigusemõistmine ometi : Andres ei kandma enam uss sipelgapesa , vaid tegema see miski muu . päike paiste lamav uss pistma tema tühi piimapudel nina alla , kuhu see piim lõhn tõttu peagi sisse roomama . niipea kui see olema sündima , võtma Andres pudel ja suruma tema kork kõvasti peale , panema uss " hing alla ", nagu tema ise ütlema . tükk aeg kandma tema nüüd pudel kaasas ja õrritama uss läbi klaas . viimaks riputama tema pudel kuhugi puuoks ja laskma tema seal uss seisma - päev , kaks , kolm ... nädal , kaks ja tükk kolmas . tema tahtma nimelt nägema , millal uss " hing all " ära surema . aga kui see ka kolmas nädal poiss õrritus ärritus , oma kaheharuline must keel nilpama ja lõug vastu klaas laiali ajama , siis viskama Andres pudel koer ette . saama ka see pudel ümber küllalt tirel lööma ja haukuma , purustama Andres pudel ja tapma uss . nõnda tegema tema ikka ja jälle uuesti . kodu seletama tema , et piimapudel minema kogemata katki - ka Indrek pidama nõnda valetama . aga kui ema viimaks peaaegu pisarsilmil hädaldama , et enam kuskilt uus pudel olema võtma , tunnistama Indrek tema asi üles . see tulema Andres tubli saun , kuid Indrek saama kari Andres veel parem saun , nii et tõetunnistaja hädakisa kaugele-kaugele kostma . " kui kodu see rääkima , saama homme veel paremini ," ähvardama Andres ja Indrek teadma , et vend sõna pidama . " tee , mis tahtma , aga nägema , änam ema ei valetama ," ütlema Indrek nutma . " miks sina siis esteks valetama " küsima Andres . " eks sina öelnud kohe , et Andres ajama uss pudel ." " sina ju käskima valetama ." " mis sest , et käskima . kui sina nii väga tahtma tõsi rääkima , mis sina siis mina kuulama ." " sina ju peksma ," nutma Indrek . " las mina peksma , sina rääkima ikka tõsi ," ütlema Andres pilkavalt . " nägema , rääkima nüüd ," kinnitama Indrek . " nägema , peksma siis ," ütlema Andres . " kui suur saama , siis änam ei laskma peksma ." " sina ei saama suur ," ütlema Andres . " mina olema sina alati suurem ja tugevam ." see rääkima vanem vend nii kindel usk , et isegi noorem uskuma pidama . uus hoog hakkama tema nutma iseenese ja oma tõsi pärast , mis istuma nagu mürgine madu umbselt korgitud piimapudel . poiss olema alati vastamisi , sest tema arvamine minema alati lahku . kumbki olema nagu oma eriline elurütm ja sammutakt . isegi niisugune pealtnäha tühine põhjus , nagu see olema kull ja vares tüli , võima ka see tüli ajama . olema Jõessaar see suur kuusk , õigem kaks kokkukasvanud kuusk , ja tema olema nii tihe oks , et poiss ei pääsema sinna otsa ronima . see paks oks kuusk latv tegema vares pesa , sest see ei paistma sealt keegi silm . muidugi poiss teadma , et seal pesa olema , sest tema olema pesa leidmine eriline abinõu . maksma ainult kepp vastu puu lööma , kui pistma pesa kohe krobinal lend hauduv ema või karjuma seal poeg . Viimane tunnus järgi olema tema teadma , et kuuselatv olema vares pesa . aga siis juhtuma ükskord nõnda , et poiss juba hulk maa pealt soo nägema Jõessaar kohal suur vares lend ja kisa . tema seas lendama paar väiksem lind . lähemale minema nägema poiss , et lendlemine ja käratsemine sündima suur ja paks kuusk kohal : tülitsema üks poolt kaks raudkull , teine poolt suur hulk vares . kuusk alt maa leidma poiss paar varesepoeg . üks poeg paistma ülal kuuseoks , kuhu tema taevas ja maa vahele olema rippuma jääma . poeg olema alles hing sees . katsumine tunduma tema soe ja tema ajama nokk lahti , ei teadma , kas toit lootma või enesekaitse . kõik see tegema poiss üks järeldus : raudkull olema vares pesa , eriti aga see paik , sedavõrd meeldima , et tema pesa kallale tungima , poeg välja pilduma ja tema siis ise võtma . vares tõstma muidugi põrgukära , kutsuma kõik oma suguvend ja õde abi ise omandus kaitsema , sest tõde armastama arvama tema ise õigus olema . nõnda kestma võitlus pesa , aga vististi veel enam see paks kuusk pärast kaks-kolm päev , sest vares tungima raudkull ikka uuesti kallale . aga see ei andma alla ega taganema . laskma teine vahetevahel oma kiiluv sõjakisa kuulma ja langema siis kui tuul üks või teine vares otsetee selg , mispeale see nagu vana kasukas krobinal kuhugi puuoks langema , kust tema alles natuke aeg pärast uuesti lend saama . üks niisugune , kull poolt uimastama vares pidama poiss peaaegu käsi saama . kui nüüd poiss võitlus küllalt olema vaadelnud ja see põhjus arvama mõistma , küsima Andres Indrek : " kes poolt sina olema , vares või raudkull " " vares poolt ," vastama Indrek . " aga mina olema kull poolt ," ütlema Andres . " see olema ju vares kuusk ja pesa ," seletama Indrek . " mis sest , aga vares olema hulk , kull ainult kahekesi ," seletama Andres vastu . " kes tema käskima tulema vares kallale , ära tulema , kui tema kahekesi olema ." " aga kui kuusk meeldima ." " see olema ju vares kuusk ." " see olema mina kuusk , mitte vares ," ütlema Andres nüüd . " kull olema siin niisama suur õigus kui vares ." " aga vares olema enne siin , tema olema suurem õigus ," vaidlema Indrek vastu . " ega see vares mina käsi kuusk põlema küsind , et tema suurem õigus olema ." " ega kull küsind , tulema ise ." " mõlema tulema ise , vares ja kull , sellepärast olema tema ühesugune õigus ," arvama Andres . " vares tulema ju enne , sellepärast olema tema suurem õigus ," vaidlema Indrek vastu . " aga kull olema tugevam , tema olema kahekesi hulk vastu ." " sest põlema ühtima , et tugevam : kes enne , see õigus ." " kes üle , see õigus ," kinnitama vanem vend , ja kui tema oma arvamine noorem kuidagi ei saama muidu arusaadav tegema , siis võtma ka tema jõud abi nagu raudkull . jõulud ei olnud nõrgem muu vastu seadma kui aga nutt ja alistumine . niisugune vaidlemine , nääklemine , kiuslemine ja tülitsemine olema ei teadma kui kaua kestma , aga see kõigest tekkima üks õnnetu kokkupõrge , mis poiss nii sügav mulje jätma , et tema mõlema tagasihoidlikum muutuma . see juhtuma lõuna ajal , kui kari kodu olema . ema võtma väli varane kartul ja Andres ning Indrek olema kahekesi tema sinna järele läinud , et tema aitama . aga see asemel hakkama Indrek värske muld ei teadma mis tegema ja Andres tema kiusama , sest tema ei võima kannatama , et noorem vend miski omaette nokitsema ja tema nagu miks ei pannud . Andres tahtma ikka liikuma , ikka rähklema , mitte aga nokitsema , nagu armastama see Indrek , kes ise seejuures oma mõte nagu kuhugi teine maailm langema , mis vanem vend arusaamatu ja vastuvõtmatu olema . nii sagedasti pidama Andres Indrek ütlema : " jätma kord oma kükitamine , tulema hakkama miski tegema ." tegemine all mõistma Andres ikka mõni toimetus või mäng , kus olema vaja jõud pingutama , jooksma ja hüppama , nii et särk selg liimendama . et tema üksinda igav hakkama . siis sundima tema Indrek kaasa tegema . enamasti heitma see vend tahtmine alla . aga ema juuresolek olema tema palju iseteadvam ja julgem , tahtma nagu siin kõik alandus maha pesema , mis tema mets vanem vend pidama kannatama . kui siis Andres täna lõpuks sinnamaale minema , et tema Indrek müts pea kahmama , see pihk muld sisse panema , et tema raskem olema , ja tema siis kaugele kartul viskama , kaotama Indrek igasugune kannatus . tema näojoon kiskuma imelikult kokku ja hammas krigisema suu , kui tema maa paras kivi kahmama ja otse pimesi see Andres pihta virutama . aga see kui tugevam olema julgema , rahulik ja leidlik . niipea kui nõrgem oma kivi minema saatma , laskuma vanem vend kartulimuld kõhuli ja kivi lendama täis hoog tema üle vastu külg ema , kes Andres selg taga kummargil maa seest kartul kaapima . Andres naerma , sest tema ei pannud algus tähele , et Mari olema hingetult kartulikorv kõrvale värske muld langema . Indrek lööma silm ees kõik must , pilkane pimedus sähvima ainult mingisugune kiudpeen palav välk . " kas saama külge " küsima Andres tema pilkavalt . see küsimus tooma Indrek aru tagasi . nägema , et ema ise korv najale juba istukile ajama , tormama tema meeletu Andres mööda ema juurde ja hakkama karjuma . ema oigama ja aietama . Indrek visklema tema ees kramplik tõmme , nägu vastu muld . nähtavasti ei söandama tema ema puudutama . " mis sina aru ometi olema ," lausuma ema viimaks poeg . " tahtma ju Andres , tema kiusama ," nuuksuma poiss hingetult . " ja sina seal ," pöörduma ema nüüd Andres poole , kes seisma eemal langus päi , " kas sina häbi ei olema väiksem ühtepuhku kiusama . mis sina tema tahtma " Mari katsuma ise üles ajama , aga ei võima : valus olema . tõusma viimaks põlvili ja tahtma hakkama nõnda kartul võtma , sest aeg viitma olema võimalik . nüüd saama Indrek nii palju julgus , et kargama maa ja langema ema kael . " ai , ai , ai !" karjuma Mari . " sina tegema mina haige !" jällegi langema poiss maha , aga seekord suruma tema oma nägu ema mullane rüpp . nüüd ei saama see muidu , kui pidama poeg sassis ja pulstuma juus silitama . " kus sina müts olema " küsima tema poiss . " Andres panema muld täis ja viskama kartul ," nuuksuma Indrek . " ah siis sellepärast !" lausuma ema . " sina mina vaene , vaene poiss , mis sina küll pidama kannatama ," rääkima ema haletsevalt poiss pea silitama . silm tulema ise vesi täis , nii et kõrvaltvaataja aru olema saama , kes kumbki haige olema tegema , kas poeg ema või ema poeg . Rask olema mõistma , kumb valu praegu suurem ja sügavam olema , sest kui ema kannatama saama hoop ja oma poeg alandus pärast , siis tulema poiss nii painajalikult elavalt meel , kuidas ema kord vimb pihk olema keset õu isa ees seisma , pool haokubu süli . kivi viskamine tagajärg tunduma poiss äkki , nagu olema ka too korral mitte isa ema haige tegema , vaid tema ise , kuigi tema lamama ema jalg ees . mingisugune imelik viis ühendama tema see kaks sündmus ja kannatama mitmekordselt . " aitama mina nüüd kartulikorv täis võtma , sina viitma mina hulga aeg ära ," ütlema ema viimaks Indrek . Andres seisma natukene maa eemal ja vaatama pealt , siis minema tema sõna lausuma tuba poole , sest äkki tundma tema ise siin võõras . see aimdus olema tema täna esimene kord , aga tulevik ei saama tema tema enam kunagi päris lahti . ikka seisma tema silm ees , kuidas see kaks tema ära minema sinna kartulimaa olema jääma . seetõttu kaduma tema endine tahtmine Indrek vaidlema või tema kiusama . tulema ka nüüd veel tema vahel nääklemine ette , aga vahekord teravus olema kaduma . kumbki kõndima nüüd oma rada . tahtma Indrek üksinda nokitsema või suikuma , siis lööma Andres tema peale käsi . " olema ," lausuma tema endamisi , " mis mina tema olema ." Indrek olema juba varemalt mingisugune imelik hellus ema küljes rippuma , aga see viimane sündmus saadik kartulimaa muutuma hellus härdus . ka Mari ise hoidma oma süda kõige rohkem Andres esimene poeg poole . Indrek olema Mari tema suurim valulaps : tema sigitamine ja sünd seisma Juss ja see surm kõige lähem ühendus . Mari olema vahel tundmus , nagu olema tema Indrek sigitus oma süda alune pannud juba enne Juss surm ja nagu olema see surm just see sigitus alune tekkima . nõnda saama tema esimene poeg Andres tema üks ning sama aeg õnn ja ka piinav etteheide . maast-madalast näima poiss see aimav , nagu olema tema see teadlik saama mitte ainult emarind imema , vaid juba enne sündimine emaihu . elusündmus olema see aimdus aina süvendama - peaaegu kuni haiglus . viimaks minema sinnamaale , et Indrek ei võima enam ema nukker nägu nägema , ilma et see tema rind ja kurk valus pitsitus olema sünnitama . " kas ikka veel tegema see koht haige " võima tema veel aasta pärast ema küsima , mõtlema külge , kuhu tema kogemata kivi olema virutama . " ei , rumal laps ," vastama Mari harilikult , " ema olema muu mure ." " sina rääkima muidu nõnda , sina ei tahtma mina tõsi ütlema , mina teadma ," ajama poiss vastu . " ei , mina rääkima tõsi , mina olema teine mure . see koht tegema ju ka vahel haige , aga see olema juba harjuma , ei panema enam tähele ," seletama ema . " kas alati tegema haige " " ei , mitte alati , vaid kui teine ilmuma tulema , siis ... " " nüüd sina jällegi ei rääkima tõsi ," arvama poiss nukralt . " mina teadma , see koht tegema sina alati haige , see olema ju nii suur ja raske kivi . sest aeg saadik mina änam sugugi Andres ei sallima ." " Andres olema ju sina vend ," ütlema ema , " sina olema üks isa ." " olema ," vastama poiss , " ikka ei sallima . tema pärast viskama mina see kivi ." " sest põlema ühtigi ," lohutama Mari poeg , " aga ära änam nõnda viskama ." " Andres virutama ikka , kui tema muidu ei kuulama ," kinnitama poiss . " viskama viimaks ka tema maha ," arvama ema . " maha nüüd siis sellepärast ," ütlema Indrek umbusklikult . " tema olema ju mina suurem ja tugevam ." " armas laps , ää rääkima nõnda ," manitsema ema . " Andres hakkama viimaks ka sina kivi pilduma , mis siis saama ." " tema peksma mina rusikas ja kepp muidugi ," vastama poiss . see peale ei osanud Mari miski ütlema , ohkama ainult . XXXII Vana inimene uskuma Vargamägi ja ka mujal ümberringi , et ilm valitsema mingisugune jumalik tasakaal . olema talv külm , siis tulema vastukaal palav suvi , olema tema aga pehme , siis jääma suvi vilu . ikaldama mõni aasta vili või hein , siis olema lootma varsti peale see haruldane saak , juhtuma mõni aasta haruldane saak , siis olema valmis ikaldus vastu võtma . sellepärast hoiatama alati laps suur naerulagin eest , sest see pidama paratamatult järgnema nutukisa . see viimane aga ei uskuma ei noor vargamäelas , ämmasoolane , hundipalulane ega üldse noor , ükskõik kus väljamägi tema keset lage soo ka rõõmutsema ja kilkama . sellevastu tundma tema paratamatult , et kui vana nägu aasta-aastalt murelikum muutuma , siis tema nägu pidama sama määr rõõmsam muutuma , sest muidu kaduma ilm vana ise poolt tähelepandud jumalik tasakaal . rõõm ja õnn olema maailm oma osa , ja kui tema kaotama pesapaik üks koht , pidama tema ulualune leidma teine . rõõm ja õnn olema kui rändaja lind , kes kartma sügis ja tõttama kevad vastu . nõnda sündima rõõm ja õnn ka Vargamägi . ikka enam ja enam taanduma tema vana ja ikka enam hakkama tema hoiduma noor poole . ja ei olnud Andres viimaks enam peaaegu miski , mis olema tema rõõm valmistama . Aasta jooksul olema tema tekkima põld pikk kiviaed ja suur kivivare . Vesi kümme aasta tagasi olema tema võima tema nägema rõõm pärast hõiskama ja Vargamägi mänd all tantsima , nagu tantsima Taavet millalgi seaduselaegas ees . aga nüüd tegema see tema ainult nukker , sest tema tundma , et tema ülekeev jõud ja tööihk lööma kahanema , kuna aga kivikari põld alles nõnda tihedalt seisma , nagu olema kiviaed ja kivivare siit võetud , vaid kuskilt mujalt siia vedama . kraav kaevamine olema juba peaaegu seisma jääma , või kuigi see tegema , siis jääma mõni vana puhastama , mis ehk veel tarvilikum olema olnud kui uus kaevamine . aga soo solisema alles sügis ja kevad ning keset suvi raskem vihm , nii et kehakas lehm raske olema läbi pääsema . see olema küll enam kurekarjamaa , nagu algus , aga ega tema veel päris loom karjamaa olnud . heinamaa olema tema palju aasta jooksul aina laastama ja siluma , aga ikka veel pidama tema võitlus võserik ja mätas ; ikka veel pidama tema korralik niitmine asemel vikat aina rapsima , nagu peksma tema uss mätas ja küngas vahel . hõre loog kaduma auklik maa , nii et tema vaevalt miski riisumine käsi saama . Andres jõud kahanema , aga mätas ja võserik näima tema aina hoog võtma . enne olema nagu Andres pealetungija , tõrjuma tema kaugele tagasi , aga nüüd algama tema rünnak . Andres arvama , tema silm nägema veel see , et võserik tungima sinnasamasse tagasi , kus tema olema Andres Vargamägi tulema . Andres ehitama ise uus kamber , ise arvama suur ja valge , aga ligi paarkümmend aasta olema tema nagu sootuks väike ja pime jääma . iga pool ümberringi leiduma juba suurem ja valgem . isegi Org olema tema see , sest Pearu ehitama oma hiljem . õieti ütlema tahtma ja pidama Andres ise jällegi uus kamber ehitama ja nüüd juba rehetuba ja rehealune lahus , aga praegu ei jätkuma see jõud , võib-olla ei jätkuma eluaeg . ainult karjalaut olema veel niisugune , nagu tema ehk tänapäev Vargamägi olema pidama . aga see olema mingi tulu , sest uus karjalaut ei tulnud karjapidamine uus õnn , nagu Mari kindlasti olema lootma . küll käima karjalaut uks nüüd samuti lukku nagu ait , aga ikka kiskuma lammas kael kevad rõngas , lehm lööma mullikas oma terav sarv magu , nii et soolikas välja tulema , ja vana emis magama või sööma ise oma põrsas ära , nagu olema tema äkki aru kaotama . nüüd olema Mari enam kahtlus , miks see kõik nõnda olema : iga pool tundma tema Juss sõrm ja see röövima tema süda rõõm , samuti nagu tema põgenema Andres hing hall kivikari , ummistuma kraav ja pealetungiv võserik ees . Vargamägi näima nüüd kõik - vili , hein , loom , riist , raha - rikkalikumalt olema kui varemalt , aga kes olema sest kasu ? olema see keegi kergem ? Või siin keegi hing tagasi tõmbama ? Või see tegema Andres isegi oma valutav ja kangestuma liige ? elama tema tänapäev lahedamalt kui viisteist , kakskümmend aasta tagasi ? see ei uskuma Andres ise ega uskuma teine . Vesi tänapäev olema kõik kohavõlg tasuma , veel tänapäev olema tema seega Vargamägi pärisperemees , sest ikka olema raha kuhugi mujale rohkem vaja kui kohavõlg tasumine . ainult üks asi tundma nagu miski , mis varem ei olnud : teine kohaomanik eeskuju pidama Andres ise sõiduhobu tall , kes parem ninaesine pidama ehk tööruik suu nälpama . aga see Vargamägi au ja uhkus osutuma enam risti kui kergendus ja mugavus . väsima hobune olema põlluvahetee ja soosild palju mõnusam ronima kui noor söödetud loom , kes kaer torkima kints . tema sõitma ei võima ohi naine ega laps kätte andma , nagu ei võima see tegema teine kohaomanik , kes trallima täissöödetud loom ais vahel , vaid tema pidama kõik soosild põrutus ja peksmine ise läbi kannatama . muidugi talv see häda ei olnud , aga siis tulema teine . kõige kangem külm pidama ohi aina pingul olema , nii et ei saama mahti piip panema . aina trt-trt-trt , trt-trt-trt , nagu olema sina mõni mõisakutsar või edev ja uhke perepoeg-peiupoiss . ometi olema sina ei see ega teine , olema ainult vana ja väsima Vargamägi Andres või Hundipalu Tiit , kes tahtma pühapäev laskma oma kange käsi pisut puhkama . isegi kirik juures olema noor loom häda , eriti kui tema olema täkk . nii mõni uhke kohaomanik ei pääsema kunagi jumalakoda , sest kuna õpetaja altar ees talitama või kantsel jutlus ütlema , seisma tema valvur oma üle kihelkond kõige kangema ja " röögatum " täkk juures , tooma nõnda tema ohver oma magus uinak , mis tema olema võima kirik tegema , ja ka oma hingeõnnistus . see mees , kes kirik läbema minema , ei saama seal aga jumalasõna tähele panema , vaid kuulatama aina kikkis kõrv , kas tema ehk oma täkk karjumine ei kuulma , nii et õige aeg teadma välja minema tema taltsutama . Õpetaja hääl olema hüüdja hääl kõrb , aga oma täkk hääl lõikama iga mees süda ja panema hing värisema , nagu puhuma Jehoova pasun mitte kirik , vaid väljas lasipuu küljes , kangvaljad pea ja raud suu . muidugi kogu see täkk jumaldamine pidama oma õndsus olema , aga Vargamägi Andres ja tema kaasaegne ei tundma see hästi . kümmekond aasta varem , siis ehk olema tema see teisiti maitsema , nüüd aga maitsma see ainuke tõsine elumõnu ja eluedu noor . kui Andres ja Mari ise kirik tulema mõis soo peal laskma tuline loom " lillutama ", siis võima tema kergesti kõva lumekänkar hobune kabi alt vastu vahtimine saama , nii et tulema ja vesi silm ühekorraga purskama , aga muu suurem ega ülevam ei tundma tema see mitte kui miski . tegema aga Liisi või Maret niisugune " lillutamine " kaasa , siis käima tema külm tuul süda alt läbi , nagu millalgi karja-Matul , kui see Jõessaar pikk kask latv vibutama ülalt maha laskma . süda all aina kõditav puhang , nii et tundma see küünarnukk ja sääremari , süda ise aga pisut valu ja pitsitus , mis ajama huul õnnenaeratus . nõnda olema noor võima " lillutama " kas või pool eluiga ja olema tundma sealjuures ei külm ega nälg , vaid aina rõõm . niisugune imelik vahe olema vana ja noor elu mitte ainult tuline hobune kirikutee " lillutama ", vaid kogu askeldus vana Vargamägi . millal see pööre olema sündima või miks ja kus tema olema sündima , see ei teadma keegi , saama ainult aru , et see olema sündima kogu Vargamägi ja kõrvenurk silm all . üks olema jäädavalt miski kaotama , teine leidma - kui kauaks ? see üle ei murdma õnnelik leidja pea . Andres ja Mari olema kõik Vargamägi nurk täis töö , vaev , mure , kurbus ja meelepaha jälg , noor aga nägema siin , kui mitte alati , siis vähemalt ajuma aina rõõm ja unistus püha paiku . laul aina helisema Vargamägi aas ja nurm ning naer ja kilkamine kostma iga toanurk ning kolgas . pasun puhuma , nagu olema puhuma ainult Matu päev , sest Matu ise olema Andres ja Indrek õpetama nõnda puhuma . tema ise olema tema õpetama sile lepp koor ja helisev pedakas pasun " õieti " tegema . huilgamine olema hele kevade ja suveõhtu niisugune kuulma , nagu olema Vargamägi kuulma ainult algus karja-Eedi suu , kes nutma millalgi õuevärav , kui mööda minema kirikuline nelipüha esimene püha . aga nüüd ei nutma enam keegi nõnda õuevärav kirikuline silm all , ainult Indrek istuma vahel haopinu taga või soo mätas päike paiste , nagu olema tema juba miski kallis kaotsi läinud . tema ’ p see olema , kes oskama endine karja-Eedi viis huilgama , kuigi tema tema kunagi olema kuulma . iseenese hakkama tema soo mätas nõnda huilgama , kui Andres puhuma pasun , nii et koer nina vastu taevas tõstma ja ulguma . Indrek olema nagu sõrmiline kurk , nõnda lullitama tema oma hääl . Andres ei mõistma see kuigi suur lugu pidama , sest kui tema oma pikk pedakask pasun otsa puuoks panema ja täis hing puhuma , siis olema Indrek hääl lullitamine kuulma . ometi olema lõpuks nõnda , et Indrek lullitamine äratama naaber karjane rohkem huvi kui Andres tugev tuututamine . aga kange mees olema tema mõlema , kumbki omaette , see teadma tema ise ja teadma ka teine . Andres ehitama ise Jõessaare eluhoone ja karjalaut , kõik lepapuu ja koerakaela-nurk , nagu tema see nägema jõgi ääres küün . see nõudma palju aeg ja vaev , aga Andres ei hoolima see . Indrek tegema sama aeg ahi , korsten peal ja kõik , olema muu , kui panema aga tulema sisse ja kohe tulema korsten suits kui mold . ahi ette tegema tema viimaks pliit , mis " kivi raud " küte nii palav minema , et seal peal võima kartul küpsetama , mis olema kõige magusam roog kogu Vargamägi Jõessaar . sülitamine aina särtsuma kohe see kivi pliidiraud . ent siis kukkuma Andres piip tegema , tota lepp ja vars angervaks või koerõispuu . tore piip vorpima tema tegema , suitsetama see sammal ja lepaleht asemel kas või päris tubakas . ja suitsetama võima Andres nagu mees muiste , neelama suits alla ja kõik ning laskma tema läbi nina välja . vahel harva ainult panema see tema läkastama . aga Indrek tegema nüüd kuueküljeline kasetoht karp , kuhu sisse ühes sammal võima paigutama maamesilane pesa . kui peale see karp auk sulgema , siis ei pääsema mesilane enam välja , pirisema ainult sees , ja nõnda võima tema ise kaasas kandma ning viima , kuhu süda kutsuma . see ja muu niisugune asi tegema Andres ja Indrek mets teineteise võit ja tema olema suur rõõm kõik see tegema . aga tema mõlema rõõm kasvama ehk veel suurem , kui see kevad , kus Andres neliteist aastane saama , isa otsustama ilma sulane läbi ajama . võõras tüdruk olema juba mitu aasta kaubeldud , sest Liisi ja Maret olema see asemele astuma . küll arvama Mari , et Andres olema täielik tööpoiss alles nõrk , aga isa olema poeg kohta teine arvamine . " mis tema seal kari logelema ," ütlema tema . " puhuma ainult pasun ja kraaplema teine poiss . ehk kui tema kahekesi seal hästi läbi saama , aga see ka ei olema ." " eks tema nüüd see olema ," lausuma Mari . " kartma ainult , et tema töö ise ära katkestama ." " ega tema mõni peru sälg olema , kes ei võima enneaegu ais vahele panema ," vastama Andres . " inimene inimene aru , eks tema tee jõud mööda ." " tema aru või keegi ," arvama Mari . " küllap kasvama ka aru ," ütlema Andres ja andma poiss sahakurg käsi . poiss rõõm olema muidugi suur : tõusma tema ju karjapoiss tööpoiss , kes olema pühapäev vaba . aga kerge olema tema algus mitte , pidama tõepoolest üle jõud tegema , nagu Mari olema kartma . pidama katkestama end töö kõik kolm - Liisi , Maret ja Andres - vananev isa kõrval . " olema sina ometi suiline võtt ," arvama Mari hiljem veel kord . " tapma ise töö kõik ära , noor nõrguke ja vana väetike ." " põlema veel üks loom töö tapma , kuis mina siis see iseenese ja oma laps tegema ," vastama Andres . Mari olema tahtma Andres meel tuletama , mis see millalgi Krõõt ja tema surm rääkima , ja olema tahtma tema ütlema , et tema tegema Krõõt laps seesama , mis tema Krõõt ise tegema , aga tema ei julgema . see asemel ütlema tema mees : " sina hoidma oma loom mõnikord rohkem kui iseenese ja oma laps ." " see pidama tegema ," vastama Andres . " see pidama igaüks tegema , muidu ei saama ." ja kui tema natukene aeg olema mõelnud , lisama tema nagu Mari lohutus juurde : " eks nägema , kui muidu ei jõudma , siis pidama päiline ." aga Mari teadma , et päeviline võtmine olema nigerik asi , sest kibe tööaeg olema tema igakord saama . Andres isegi näima see mõistma , sest tema ütlema natuke aeg pärast iseenese ja teine troost : " ega see asi tänavu änam nii hull olema , Liisi ja Maret olema ju jällegi mõlema aasta vanem saand ." see olema ainuke tõsine lohutus kõik , ka Liisi ja Maret . tema isegi tundma ise juba päris täiskasvanud , sest mõlema olema juba leer läbi . ei peetuma ümberkaudu enam ainus tantsupidu , kuhu olema Vargamägi Liisi ja Maret kutsuma . iga vainu , kus tulema kiik alla kokku ja kus üürgama lõõtsmoorik videvik puhe või pühapäev õhtupoolik , helisema ka Liisi ja Maret laul või naer , karglema tema jalg , kas või üürike , kui rohkem olema võimalik . ja võimalus see olema sagedasti väga vähe . juba Krõõt surm olema Vargamägi Andres hing teadma süngus pitser vajutama ja pärastine sündmus aina süvendama see mõju . lohutus olema aga kuskilt leidma . mis tema algus olema Mari lootma , see jääma tulema , sest Juss surm vaevama see hing . ei jääma Andres muu üle , kui pöörduma ikka sagedamini pühakiri lugemine . isegi Pearu kohtukäimine lükkama tema nagu piibel poole . kuna tema siin ilm otsitav õigus ei leidma , siis pidama see andma vähemalt tulevane elu . seal pidama Andres õigus särama kui päike . aga olema veel teine põhjus piibel juurde pöördumine : kahtlus . Andres kahtlema mõnikord oma õigus , oma õigus mõistmine . ja õigus õige arusaamine minema tema jumal nõudma , tema püha sõna pidama Andres vaim valgustama . valgustama . Andres mõistma ikka selgemalt , et tema olema õigus , mitte Pearu . aga kui tema ometi oma õigus ei suutma Pearu vastu maksma panema , siis kippuma tema mõnikord peaaegu meeleheide peale . mis aitama tema piiblilugemine ja vaimuvalgus , kui Pearu elama oma pimedus niisama hästi ja paremini ? kas tõesti olema see õige , et maailm valitsema mitte valgustama , vaid pime ? aga milleks siis see pühakiri ja vaimuvalgus ? olema aeg , kus Andres tabama üks nurjumine teine järel . siis ei leidma tema rahu öö ega päev . nii mõni kord tundma Mari tema öösel asemel ärkama vajaka : lamp põlema laud ja Andres istuma laud ääres piibel lugema . nõnda kõnelema tema oma jumal , sest keegi teine olema tema see tegema : tema tundma ise ilm üksildane - olema ju laps alles noor , naine aga hingeliselt võõras . oma jumal kõnelemine saama Andres meel nii mõni kord härras - Mari kuulma tema tasakesi nutma . niisugune korr olema Mari heameel tahtma oma mees juures olema , tema lähedal seisma , tema härdus osa võtma . öine jumal kõnelemine tegema Andres noor rõõm , lõbu ja nali ikka võõramaks . seetõttu tekkima Vargamägi mingisugune ümberpöörduma maailm : seni kui askeldama siin palgaline , käima siin pidutsema , tantsima ja ringmänglem võõras , aga kui hakkama kiljuma ja karglema tahtma juba oma laps , siis ei tohtima see see minema tegema võõras kohta . ja kui Mari , Liisi ja Maret võõrasema , olema isa eeskuju talitama , siis olema tütarlaps pidama kas või aru kaotama ja puhas tantsuhimu hukka minema . aga tema tegema teisiti , sest tema olema Liisi ja Maret nõu . sest aeg saadik , kui tema tütar üks õhtu haopinu taga olema leping tegema , ajama tema tema asi oma käsi peal ja sagedasti Andres tahtmine vastu . kerge ei olnud see mitte , eriti tütar täiskasvanud saama ; Ei olnud Mari meelest hirmsam asi , kui et Andres , võõras või Krõõt haud võima tema millalgi ette heitma Liisi ja Maret raiskuminek hooletu järelevalve tõttu . aga siiski ei võima tema muidu , kui pidama tema üks ja teine kord küll pillerkaar laskma isa salaja , tema tütar minek ettekääne täis teadmine valetama . " sina nägema , misuke patt mina sina pärast tegema ," rääkima Mari vahel tütar ja pühkima põllenurk oma silm , " hoidma siis ise , et sina miski ei juhtuma . olema mina veel sina oma ema , aga mina olema ju võõras ." " ära kartma , ema ," lohutama tema Liisi ja Maret , " mina olema ju kahekesi , kes siis mina miski saama tegema . ja Org Joosep ning Karla olema ka mina nõus , nii et ... " " jumal , jumal küll , et isa see teadma ei saama !" paluma Mari korduvalt . " ei tema saama ," kinnitama tütarlaps , " nii pidama tema ei saama , mina hoidma . ja kui tema kord saama , siis ehk olema juba läind ." " mis siis küll mina saama !" ohkama Mari . " mis siis sina sinna võima parata või mis võima mina ," ütlema tütar . " mina olema nii hirmus palju sina pärast isa valetand ," hädaldama Mari . " valetama veel , emakene ," paluma Maret ema käsi silitama . " muidu ei saama ju , mis tegema ." " jah , ega muidu küll ei saama ," arvama ka Liisi . Mari nutma ainult . kevad tahtma Liisi ja Maret aitama magama minema , aga see isa ei lubama . " ega sina palgaline olema , olema peretütar ja pidama kamber magama ," põhjendama isa oma keelduma . ometi teadma Maret ja Liisi , et peretütar suvi iga pool ait magama . aga Vargamägi pidama see teisiti olema . " eks tema panema uks seestpoolt kõvasti haak ," lausuma Mari . " ei , tüdruk jääma kamber ," ütlema Andres lühidalt . " tee , nagu tahtma , tema olema sina laps ," vastama Mari , " aga ait olema tema palav lahedam , sellepärast arvama mina . ka kärbes ei olema seal ." " võima mina ise kamber magama , miks siis tema , noor , ei võima ," seletama Andres vastu . " kärbes tegema tuba pime , kui muidu ei aitama ." nõnda jääma . Liisi ja Maret pidama kamber magama , kuigi ait olema jahedam ja lahedam . aga Mari süda olema nüüd rahulikum , nagu olema suur hulk vastutus tema Andres langema . Tüdruk olema muidugi kõik hing tahtma aitama minema ja Mari olema saama see tahtmine vastu seisma , aga nüüd olema tema arvama siiski parem . eriti põlema aitaminemine Liisi , sest juba vara kevad olema Org Joosep tema küsima , kus tema suvi magama , tuba või ait . mõistagi , et Joosep pooldama aitama , ja sellepärast pooldama see ka Liisi . " see olema mina viimane suvi ," ütlema Joosep , " tulev suvi olema juba mõni teadma kus Poolamaa põhi ." see tähendama tema kroonuteenistus , mis sügis käsi pidama jõudma . " ehk pääsema ," ütlema Liisi . " kes hunt lõug enne pääsend ," vastama Joosep . " kergitus ei olema , terve olema . ainuke , kui juhtuma palju mees olema ja number kaugele võtma , siis jääma koppel peale , saama punane pass ." " kui liisk võtma , siis võtma mina käsi ," andma Liisi nõu . " tähendama pahem " " pahem ," kinnitama Liisi . " küll nägema , pääsema ." " aga kui ei pääsema , mis siis " küsima Joosep ja vaatama neiu otsa . " siis jääma , nagu räägitud ," vastama Liisi . " ja sina ootama , kuni mina tagasi tulema " " ootama , kuni sina tagasi tulema ." " ja ei sõbrustama kellegiga vaheaeg " " ei see olema !" ütlema Liisi . " kui mina miski lubama , siis mina see ka pidama , saama , mis tahes ." " teadma , Liisi , mina kohe ei teadma , mis mina see eest sina tegema või andma , et sina niisuke olema ," ütlema Joosep liigutatult . " tee sina niisamuti , ära sõbrustama ka mitte kellegiga ," vastama Liisi . " hea küll ," olema poiss nõus . " aga kus mina kokku saama ? mina ei jõudma pühapäev kannatama ." " õppima kannatama ," manitsema tüdruk elutargalt . " elu olema palju kannatama . nägema , mis Vargamägi ." " mina minema Vargamägi ära , seia mina ei jääma ," ütlema Joosep . " see siin olema nagu mõni neetud maa ." " ega mujal kergem olema ," püüdma Liisi vastu vaidlema . " seal seesama kohtukäimine ja riid ." " ükskõik , saama või sitem , aga siit minema ära ," toonitama poiss . " kui muidu ei saama , siis rentima oma kusagilt väike talu ja elama , aga siit saast välja . teadma , mis mina sina ütlema , ja see ütlema mina ainult sina , Karla ei teadma see : mina ei armastama Vargamägi , mina ei armastama õieti oma isa ja ema ning õde ja vend olema mina peaaegu ükskõik . kõik koht kodu ja mets olema mina mälestus seotud mõni halb asi , ja kui see koht mina meel tulema , siis ikka kõigepealt see paha asi pärast , nagu olema siin miski hea ilmaski olnud . sellepärast ei armastama mina Vargamägi ega see , mis siin leidma . mina tahtma siit ära minema , see tahtma mina , ja mis edasi saama , see nägema ." " naljakas ," ütlema Liisi . " mina Maret olema mõnikord just seesama rääkind . ükskord laulma ja laulma , nagu olema Vargamägi ainult rõõm , ja siis hakkama viimaks arutama , et kus olema see koht , kes jääma ainult hea ja ilus mälestus , kui siit kord ära minema , ja ei leidma niisuke kohta . ikka olema kusagil nutt , ikka olema kusagil isa käest taplema saand , ikka olema muretsend , vaeveld ja kannatand . mõtlema , et kas mujal ilm ka nõnda pidama olema . jumal , jumal , mis päiv mina küll nägema , kui mina töö panema . mina olema lühem ja tugevam keha , mina saama ikkagi veel kuidagi , aga vaene Maret , see olema pikem ja kleenuksem , tema minema heinakaar vikat lööma keha otse keerdu ja kahekorra , nii raske olema tema . ja teadma , mina arvama , et see kõik olema sellepärast , et mina põlnd päris-ema . aga sina olema ju oma ema , ometi olema sina niisama ." " just niisama ," kinnitama Joosep . " ei aitama siin oma ega võõras ema . sellepärast tahtma siit ära , saama mujal , mis tahes ." " aga sina olema ju esimene , sina saama koht ," ütlema Liisi . " mina ei tahtma see koht , tahtma teine või ükskõik mis ," vastama Joosep . " aga mina Andres nimetama ise juba nüüd Vargamägi peremees ," seletama Liisi . " temavanuselt tegema mina seesama ," arvama Joosep . " aga las tema kasvama , küllap nägema siis ." " aga mis ütlema isa see kohta " küsima Liisi . " kust tema see teadma ja kes tema see ütlema . ega mina rumal olema , et mina see tema minema rääkima . tema meelest olema mina muidugi kohapärija ." " jumal hoidma , mis tegema küll mina isa , kui tema Andres samuti rääkima nagu sina ! tema lööma Andres vist küll ennem maha , kui et tema tema Vargamägi minema laskma ," rääkima Liisi . " Andres olema ehk tema see aal juba tugevam ," arvama Joosep . " jah , kes teadma ," olema Liisi nõus , " praegu juba teine käsi nagu tangid ." tekkima lühike vaikus . siis lähenema Joosep Liisi , võtma tema käest kinni ja küsima : " aga kus mina sina suvi kokku saama , sina ei vastand esteks " " kirikutee , kus mujal ," naeratama Liisi . " ega siis öösel kirik minema ," vastama poiss . " öösel ei saatma kokku ." " mina tahtma ," paluma poiss . " teadma ," ütlema neiu äkki , " isa mina aitama magama ei lubama , aga tuli kamber ." " kamber ei saama ju , koera-kuramus ," vastama Joosep . " katsuma tema ära meelitama ," õpetama tüdruk . " olema küll katsund , aga tema peale mina hammas ei hakkama . kui palju mina tema nahka hea ja parem olema sööt , aga ei keegi : ikka lõugama endine viis ja tükkima teine mina aken alla käima ." " koer maksma nüüd vanem patt laps kätte ," arvama Liisi . " mina isa riidlema ja käima kohus , sellepärast olema Pollo nõnda ." " mina ema ütlema seesama : olema inimene hea , siis ka koer hea , olema inimene kuri , siis ka koer ei leppima . sellepärast siis Pollo sööma ja urisema ." " vaene poiss !" haletsema tüdruk . " hirmus vaene ," ütlema Joosep . " pere tütar saama jägu , aga pere koer mitte ." " ära sina nii väga suurustama , muidu näitama , kudas Luukas õlu tegema ," ähvardama Liisi . " mina olema ju isa tütar , kõik ütlema see ." " mina ei suurustama ju ," ütlema poiss lihtsameelselt , " aga sina teadma ju isegi , et olema mina vastu parem kui Pollo , aga ometi olema tema rohkem meelitand kui sina ." " häbi sina ei olema ka nõnda rääkima ," tõrelema tüdruk . " häbi saama ikka läbi , aga mis mina see Pollo pidama peale hakkama , see ei teadma mina . kord mõtlema , et kui õige ... aga ei , parem mina ei ütlema ," rääkima Joosep ; " mis sina ei ütlema " küsima Liisi . " mõtlema tema ära tapma , maha laskma , eks " " ei , see mitte , vaid rebasekakk sisse andma ," ütlema poiss . " mõtlema , et kui tulema uus koer , siis tema ei teadma Vargamägi riid ja kohtukäimine ning laskma ehk ise ära meelitama . aga ää sina see kelleg hingama ." " ei , isegi Maret ei ütlema mina , parem olema parem , ainult mina kahekesi teadma . ega tema olema suur asi koer , hirmus maias linnupesa ja poeg peale . Indrek ei laskma teine sellepärast kari , rüüstama terve soo puhas . küll olema tema tema see eest materdand , aga miski ei aitama , nii magus olema teder muna ja poeg . kui isa tooma uus koer , siis katsuma tema kahekesi ära meelitama , et tema sina leppima ." nõnda asutama kaheliikmeline vandeselts Pollo vastu , ja mitte tema pahe , vaid otsetee tema voorus pärast : miks ei laskma tema oma suu altkäemaks sulgema . Joosep ja Liisi armastus pärast pidama Pollo surema , sest tema ei tahtma , et tema öösel see ka teine kuuluma . tõekuulutamine pärast pidama tema oma ärgas ja maias hing rebasekakk jätma . nädal kaks pärast olema Vargamägi Eespere uus koer : samuti must nagu eelmine , aga suurem ja karvasem . Muska siduma Joosep ja Liisi kohe salaside . aga varsti olema koer nähtavasti kogu Vargamägi elu ja olu olevik ja ka minevik teadma , nagu olema Vargamägi asi tõepoolest õhk rippuma , kus tema igaüks võima nuusutama , kes see nina ei puuduma . ka Muska hakkama Org aken alla kükitama kippuma ja Joosep vastu muutuma tema veel leppimatum , kui see olema Pollo : tema ei võtma tema lõpuks enam mitte miski vastu . nõnda jääma Joosep ja Liisi saatus endine : koer olema kõige vihasem see armastus vastane . aga Indrek olema uus koer väga rahul , sest sõna kuulama teine hästi , loom hoidma , nagu olema tema inimene aru , ja linnupesa ei puutuma . see asemel armastama tema uss mätas otsima , see haukumine ärritama , kuni tema viimaks tuline viha peaaegu sabaots püsti seisma , ja siis äkki see kinni kargama ning lõug rapa-rapa lööma , nii et ussitükk kas või Indrek vastu silm lendama , kui see eemale ei hoiduma . niisugune vänge koer olema see Vargamägi Muska . aga Org Joosep käima tema pärast norg pea . " hakkama kas või see rebasekakk uinutama ," ütlema tema Liisi kaebavalt . " las tema elama ," ütlema Liisi . " Muska olema hea koer , tema ei pidama tapma , kuigi tema olema mina vastu . kolmas olema ehk niisama . kõik koer olema ehk nõnda , seni kui olema Vargamägi nõnda ." " ega hull teadma ," arvama ka Joosep . " asi ehk põlema koer , vaid Vargamägi ." nõnda andma Muska arm , kuigi otsus tegema tagaselja . abi otsima mujalt . nimelt seisma Eespere uus karjalaut taga , osalt räästas all , osalt see tegema katus all , ehitus järelejäänud palgivirn . siin olema see vana toapalk , mis vanadus keegi ei teadma ja mis saehammas olema puutuma . suits olema tema läbipruun ja ise kõva nagu taguma teras . võib-olla olema siin ehk tema palgiots , mis jupp Liisi ja Maret millalgi üks saepuru , kuusekoor ja laast piiriaed äärde Joosep ja Karla olema kandma . see palgivirn otsa , madal õlgkatus alla määrama lõpuks suvine kokkusaamine paik Joosep pidama tasahilju siia ronima ja ootama , kuni Liisi võimalus leidma tulema . olema kord , kus Joosep jumalamuidu ootama . olema ka see öö , kus tema kahekesi siin kange kõu istuma . välk valgus olema tema siin võima nägema , kui olema olnud vaataja , aga siia ei tulnud keegi , liiatigi veel öösel . sellepärast võima Liisi julgesti Joosep ligi pugema , sest tema lähedus kartma tema müristamine ja välk palju vähem kui muidu . palgihunnik alune olema konn , hiir ja mingisugune muu väiksem loom täis . öösel ronima tema siit välja ümbritsev suur rohi ja lai kobruleht alla , kus tema sopsima hüppama ning krabistama jooksma , tegema vahetevahel piiksuv hääl , nagu kõnelema tema isekeskis arusaamatu keel . ka see hirmutama neiu . mõnikord ei saama poiss tema muidu rahustama , kui pidama tema ise süli võtma , et kaduma hirm kõik vanajumal loom ees , kes krabistama ja häälitsema . sügis hiljapoole , kui Joosep juba liiskuminek lähenema , istuma tema üks öö jällegi siin palgivirn . juba mitmes päev pladisema külm vihm ja vinge tuul kiskuma tuba ümber , välja all ja kauge Soosaar langema puu koltuma leht . mets ja nurm olema tumm jääma . nukker nabra seisma pihlakas punane marjakobar kõrv , mis nõtkuma rammalt . õhk ähmus ammutama nagu valu ja soo poolt ronima udu üles Vargamägi hoone poole . selge öö vinguma kõrgel õhk rändlind tiib . " et mina ka parem paik ei olema ," ütlema Joosep see õhtu palgivirn ja tõstma kuuekrae üles . " parem paik põlema ei Vargamägi ega ilm olema ," kiitma Liisi . " tuul vuhisema nii mis hirmus ," kaebama poiss . " olema sina külm " küsima tüdruk . " mina olema väga soe . Anna oma käsi seia , katsuma ." tema võtma Joosep käsi ja tõmbama see isa kasukas alla , mis tema ise olema selg ajama , " mis sina kasukas viga ," ütlema Joosep . " olema soe " küsima Liisi . " soe ," vastama Joosep . " ja hea ," lisama tema juurde . nõnda jääma tema istuma : poiss üks käsi ümber tüdruk pihk , teine tema põu . " mäletama , mis mina kevad ükskord kirikutee rääkima : et Vargamägi põlema üks koht , kus põlema juhtund miski halb ," ütlema Liisi . " mäletama ," vastama Joosep . " aga teadma , kui mina nüüd ükskord Vargamägi alla minema , siis olema mina üks koht mäletama , kus olema ainult hea ," ütlema Liisi . " kus " küsima poiss . " nagu sina ise ei teadma !" " siin , palgihunnik otsas välk ja tuul käes " " kus siis mujal . just siin . siin olema ainult hea olnd ." " see olema küll õige ," olema nüüd ka poiss nõus . " siin olema ainult hea olnd ," lisama tema juurde ja toppima oma käsi ikka sügavam tüdruk põu . " kui sina paigale panema ," ütlema Liisi , " ja sina kaugel olema , siis mõtlema ikka see palgivirn peale ." " mõtlema ," vastama poiss . " ja mina tulema üksinda seia istuma ," ütlema Liisi . " siis mõtlema mina palgihunnik ja sina peale ," lubama Joosep . " jah , mõtlema ka mina peale , kui kaugel olema ," lausuma tüdruk nukralt . ja tahes või tahtma jooksma kogu tänavune suvi veel kord tema silm eest läbi . näima , nagu olema tema kevad saadik muu tegema , kui siinsamas palgivirn istuma . reaalne olema ainult see palgivirn , kõik muu olema nagu unenägu . algama siin kevad teder kudrutamine , lõoke lõõritamine , kurg turlututamine , kägu kukkumine , taevakits möhitamine , rabakana käk-kärritamine ja palju teine lind häälitsemine . öö läbi täitma Vargamägi õhk rõõmus kisa , mis sekka kostma karjaaed lehmakell tilksumine . varsti tulema oma ühetooniline prääksumine rääk , ja kui tema väsima hakkama , siis algama oma laul rohutirts . see pidama ajahammas kõige kauem vastu . aga öökülm ja hall katkema ka tema mänguriist keel . kurg hakkama uuesti karjuma , aga mitte enam öösel , vaid päev . olema kuulma vahel mingisugune rändlind kiire ja kärsitu tiib vihin , aga tema olema viis hääl tegema , nagu ei jätkuma see aeg . suur rutt lendasidna lõuna poole . Viimane tilksuma karjaaed ikka veel lehmakell , nagu olema sügis ega miski . XXXIII Sest aeg saadik , kui Andres töö panema , hakkama Indrek kari hea põli : kaduma nääklemine , kiuslemine ja riid . kevad vesi ja muda , kui loom olema soo muu söök võtma kui aga mustpea mätas ja kui kask ilmuma esimene õrn lehestik , olema Indrek mets ihuüksi , sest Ants hoidma põld siga ja lammas . alles hiljem tulema tema üks vasikas ja lammas veis juurde soo . nüüd algama poiss lausa pidu . põõsas olema juba tihe ja läbipaistmatu muutuma . loom ulatuma tema vahel nägema ainult mõnikümmend samm taha , ehk olema siis , et kuhugi mänd otsa ronima , kust pisut kaugemale paistma . lammas kaduma mätas taha . siin-seal välgatama mõni must või valge . kui olema olnud veis kell ja krapp ning lammas kuljus kael , siis olema võima peaaegu arvama , et soo ei olema keegi muu kui aga poiss , kes kiikuma laialadvaline mänd või mõni tuiakam kask haru vahel , puhuma pasun , mängima sõrmiline , huilgama ja hõiskama , nii et õhtu eeli kauge saar keset mõõtmatu soo vastu kajama . olema tuttav iga metsatukk , iga lagedam lapp , iga suurem puu , küngas , iga mätas , sest ikka olema kuskil miski tegema , miski nägema , mis andma paigale eriline tähtsus . ja kui mõni paik muidu meel ei tahtma jääma , siis keerama mõni väiksem kask latv või suurem kask oks tuust . leiduma mõni koht tuustirida , mis kuhugi viima , kuhugi juhatav : mõni lind - maamesilane või herilasepesa juurde . tundma iga lind , iga looma tema hääl , teadma , mis tähendama see või teine häälitsemisviis . mõistma iga lind lennus , kes mätas vahelt loom või poiss ise eest tõusma , kas tema tõusma pesa , poeg juurest , kes ise rohi ja sammal olema peitma , või lihtsalt niisama muidu . iga lind hääl aimama tema saladus , tema kavatsus . ei olema suurem lõbu , kui proovima , kas lind mõte õieti olema loetud või - kas lind tõsi olema kõnelnud , kui tema siuksuma teadma viis puuoks : tahtma tema pesa hauduma minema , olema tema alles väike poeg pesa või olema see juba sealt välja lendama ? poiss istuma kuhugi põõsas vari ja tükk aeg ei lausuma ainus sõna , ei liigutama ainus liige . nõnda võtma häälitseja linnuke varsti julgus ja ilmutama oma saladus , lendama pesa või poeg juurde . kõige avameelsem olema väike hall pöialpoiss . kui tema juba poeg pesa , karjuma tema hommik õhtu mööda puuoks keksima üü-ütt , üü-ütt ! ja otsima ussike , et tema poeg viima . see pesema olema poiss kogu soo täis ja mõnikord võistlema tema , kumb leidma tema rohkem . olema veel võrratu lõbu mööda kraav suvi , kui vesi vähem jääma , väike haug taga ajama ja see silm kael vedama , et siis vesi välja viskama . jumal hoidma , kui haug olema juba poolenaelane või veel kopsakam ! siis kippuma otsetee hing rindu kinni jääma , kui Indrek tema tasa-tasa ligi hiilima ja silmus väike ritv otsas tema poole sirutama . käsi värisema , süda peksma ja jalg hakkama imelik nõrkus kinni . aga enamasti olema ikka nõnda , et haug vilksama enne minema , kui poiss tema silmus saama lõpus taha vedama . vaevalt jõudma silmus ninaots alla , kui olema järele jääma ainult mudane vesi , mis tõendama , et siin ikkagi kala kord olema olnud . " kaval , kurivaim !" kiruma Indrek Ants saladuslikult , kes aupaklik kaugus vahtima oma kael sirutama . " hirmus kaval , sinder ," kiitma Ants ja küsima siis : " kas kala looma ka kartma " " ei kartma ," arvama Indrek . " miks tema looma ei kartma " pärima Ants . " mis tema tema kartma , ega siis loom inime olema ," seletama Indrek . " aga miks tema siis inimene kartma " painama Ants edasi . " küll olema sina rumal ," ütlema Indrek nüüd . " inimene olema ju ritv ja silmus , loom põlema käsi , ainult saba taga ." " saba siis kala ei kartma , kartma ainult silmus ja ritv " " ära segama ," käskima Indrek . " olema vagane , nägema , juba seisma teine jällegi , pool saadik tõrvakas all , nina paistma , suur ... " uuesti algama silmus kaela-ajamine ja see kestma seni , kui õnnestuma haug välja viskama , mis olema sagedasti nagu tubli kotinõel . " kus tema mees käest pääsema !" suurustama püüdja nüüd . kui nõnda mitu-setu kord haug ees põksuv süda ja nõrk ihuliige olema seisma , siis valdama viimaks imeline roiduma keha . ei tahtma muu , kui mätas istuma ja suikuma . kõige parem olema mätas vahele sinikavars keskele maha heitma ja päike paiste roiduma liige välja sirutama , aga see ei võima , sest nõnda uinuma enne magama , kui ise märkama . teadma saama see alles siis , kui uuesti virguma ja loom kell hakkama kuulama . aga tema olema enam kuskil , tema helisema juba kraavikallas , kasevõsu või jõgi ääres heinamaa , mis olema ühesuguselt suur eksitus oma ametikohus vastu . haug võima püüdma ka jõgi ääres , kui peaaegu kogu heinamaa olema päike soendama vesi täis , nii et solistama kas või poolest säär või ka üle põli sees . siin süstava haug nool üks koht teine ja ikka ninapidi sammal , kust see võima kinni võtma , kui olema oskaja käsi ja silm . aga ometi olema see miski see vastu , kui võima võtma õng , mis olema kork küljes ja kõik , ning viskama lausa jõgi kupuleht vahele , kus uitama punasilmaline särg ja tumedavöödiline ahven . kui Indrek kork vahtima nägema , et kala nokkima , siis olema tema tundmus , nagu nokkima keegi tema oma süda rind - valusasti ja valusasti , aga nõnda , et olema ütlemata hea ja tahtma see kannatama päev ja öö . mõnikord , kui Ants jääma kraav vahele loom tõrjuma , et see jõgi äärde ei pääsema , ja kui Indrek tund kaks kupuleht vahel õngekork vahtima , valutama tema süda veel kaua aeg pärast see , valutama öösel , nii et magus valu pärast ei saama õieti magama . aina tundma , nagunokkima mõni särg või ahven õng kallal ja õngekork omakorda sina süda nurk kallal . Ants olema hirmus igav üksinda loom tõrjuma , nii igav , et isegi Muska tema juurest jõgi äärde plehku pistma . seal olema nii huvitav paterdama ja solistama ning isegi läbi jõgi ujuma , et vaatama , kuidas teine kallas kõrge rohi elama . peaaegu nutune hääl hüüdma Ants jõgi poole : " Indrek , tulema ära ! ega tema täna änam hakkama !" aga Indrek vastama ikka : " ootama veel natuke , varsti tõmman tema , sinder , välja !" ja tema seadma õng otsa uss ning sülitama see peale , nagu Matu olema õpetama , solistama ridvaots vesi ja viskama siis jällegi üks loom katse sisse . aga kui Ants ikka sagedamini karjuma ja kui tema lõpuks muu ei tegema , kui aina karjuma , tundma ise kõige viletsam olevus ilm , siis viimaks ei jääma Indrek muu nõu , kui pidama jõgi äärest ära tulema . " just pidi teine võtma , aga sina ei läbema ju ootama ," ütlema tema Ants . " mina ütlema ema , kui sina veel minema ," ähvardama Ants . " mis sina siis sellepärast kohe ema ," rääkima Indrek lepitavalt . " tahtma , minema sina homme , kui ilus ilm juhtuma ." " sina õng või " küsima Ants ja jätma endine kaeblik toon . " sina oma ei olema ju ," vastama Indrek . " ja sina jääma seia loom ette " pärima Ants edasi . " mina ise jääma loom ette ," vastama Indrek . " siis mina küll ema ei ütlema ," kinnitama nüüd Ants . aga järgmine hommik olema Indrek kümme ettekääne , miks täna ikkagi tema pidama õngitsema minema , mitte aga Ants , kes lõpuks jällegi see leppima , et tema loom jääma tõrjuma . ainult üks tingimus pidama tema veel kinni : täna ei tohtima Indrek enam niikauaks jääma , mis see ka lubama , ilma et tema oma lubadus suutma pidama . alles mitu päev pärast jõudma sinnamaale , et Ants enam mingi hind eest loom juurde ei jääma . tema ei rahuldama enam muu kui aga õngitsemine . nüüd muidugi olema Indrek enam parata , vaid tema pidama alla heitma . aga Ants nähtavasti ei pakkuma õngitsemine nii suur lõbu kui Indrek , sest tund poolteist pärast tulema tema peaaegu pettuma nägu jõgi ja ütlema siunama : " ei hakkama teine , sindre , näkkima muidu niisama . viidika-saadan tegema ju õngeots enne paljas , kui tema põhi saama ." " sina ei oskama püüdma , see olema see asi ," vastama Indrek elutargalt ja tuletama see ahven või särg meel , kes tema paar nädal tagasi välja tõmbama . " õngitsemine olema suur kunst , tema olema oma sõna ja kõik , Matu teadma ." " kas sina tahtma kalamees saama " küsima Ants . " kalamees ? miks mitte ," vastama Indrek . " kui mina kord töö panema , siis minema mina iga pühapäev kala , aga kirik mitte ilmaski . ainult seisma jõgi ääres ja tõstma särk ja ahven välja - päev otsa , hommik vara minema , õhtu hilja tulema . enne päevatõus olema jõgi ääres ja kukkuma tema sealt välja loopima . minema mööda jõgi äär kaugele-kaugele , seal olema palju kala . Matu rääkima , kus tema hästi olema , põlema muu , kui aina vinna , ainult hoidma , et õngeritv ei ripatama , siis olema õng läind ühes kalapatakas . Matu käind kord seal kaugel , toond hobune peakott täis , kõik tubli unnaneel või veel suurem , puha ahven ." " võtma mina ka sinna kaasa , kui minema ," ütlema Ants . " Esteks minema üksi , vaatama , kus see koht olema , pärast minema kahekesi , võtma õng ja hea kott kaasa , et olema , kuhu panema . kes see seal jõudma vitsaväät ajama ," seletama Indrek . " aga siis pidama tingimata enne päevatõus ära minema , muidu jääma hiljaks ." " muidu jääma hiljaks ," kordama ka Ants , kes tekkima nagu Indrek imeline unistus silm ja ootus näoilme see tundmatu ja kauge koht pärast , kus pidama olema kala , nii et tõstma või peaaegu kartulikorv . ainuke häda : millal tulema küll see päev , et sinna saama ! Andres olema nüüd pühapäeviti aeg küll , sest tema olema ju tööpoiss , aga tema kala ei huvitama . tema minema ennem kirik või muidu küll , kus võima teine poiss ramm katsuma : see meeldima jälle tema . Org käima see aeg kari Riia : madal ja matsakas plika , silm teine kui haljas terasekild , pilk pisut altkulmu ja valkjas salk alati silm ees . tema olema kallis kass , nii kallis , et tema tema alati mets kaasas kandma , mõnikord teine leivakott pistma , silk ja võikarp ning piimapudel juurde , kui leivakannikas juba otsa olema saama . miks Riia see kass kallis pidama , see ei saama ei Indrek ega Ants aru - olema ju Milli takerja karv , kõhn , peen kael , nurgeline pea , kondine keha ja peaaegu karv saba - üks sõna , täielik solgutama kass . ei aidanud miski , et Riia tema kõik oma parem suutäis söötma , kass jääma , nagu olema , niru . Indrek vihkama see kass nagu oma kurjem vaenlane . miks , see tema ei teadma . aga iga kord , kui tema tahtma Riia jutt ajama ja kui kass siis tema vahele ronima ning Riia tema süli võtma ja tema silitama , olema Indrek tema heameel tütarlaps käest ära kahmama ja otsetee Muska lõug visanud , kes olema kass rappimine peale väga maias , sest uss ja kass olema Muska eriala siin ajalik elu . üks sündmus ajama aga Indrek viha kass vastu sinnamaale , et tema paratam küsimus jõudma : kas Riia kass või tema , Indrek ? teine pääsetee enam ei olnud . Indrek leidma nimelt piirikraav äärest karjalind pesa . see lind armastama tema üle kõige , sest tema olema nii ilus kollane kõhualune , pikk saba ja õrn hääl . ikka uik ja uik , ning ise kõigutama oma pikk saba kuskil puulatv , nii et rütmiline hallimiss sattuma kogu keha . see pesa näitama Indrek ka Riia , kuid ainult eemalt , et emalind pesa mitte hirmutama . pesa seisma seni puutuma , kui muna saama poeg - nõrguke , pikk peen kael , suur suu ja suur pea loomake , kes ajama oma nokk pärani lahti , kui ligi minema . mõni päev pärast leidma Indrek pesa tühi - poeg olema läinud . koer ei võima tema sööma , sest tema kraapima harilikult ikka pesa käpp pahempidi , aga siin olema pesa kord . Või oletama , et ehk juhtuma mõni uss pesa tema saama juba udusuli linnupoeg allakugistamine toim , Indrek teadma see , sest tema nägema kord , mis tema tegema hiir . Indrek kutsuma Muska pesa juurde ja laskma tema nuusutama , aga see omandama kohe niisugune tegumood , et uss ei võima siin jutt olema . Muska hakkama jälg ajama , nagu otsima tema keegi neljajalgne . kraavikallas minema leidma Indrek siit paljas jalg jälg : keegi olema üle kraav hüpanud . ka Muska hüppama nuuskima üle kraav . Indrek arutama , et kas ehk see jalajälg linnupesa hävitamine ühendus ei seisma . Vesi olema tema mingi otsus jõudma , kui Muska Org maa peal haukuma hakkama , nagu haukuma tema kass või orav peale , kes puus olema . nüüd hüppama ka Indrek üle kraav ja minema Muska järele . see seisma mänd all ja vahtima ülespoole : mänd latv istuma Riia Milli . nüüd olema Indrek kõik korraga selge : miil olema linnupesa ära sööma . kraavikallas leiduv jälg olema vististi Riia oma ja tema pidama seega ise kass linnupesa kallale tooma , sest kuidas muidu olema osanud kass see leidma . kuna Indrek nõnda mänd all endamisi arutama , hakkama Riia hääl kostma : tema kutsuma oma kallis kass , nagu tema see ikka tegema , kui see mets kaotsi minema . Muska haukumine kuulma arvama tema kohe , et Milli häda olema jääma , ja tulema vaatama . nõnda saama Indrek tema mänd all kokku . " keelama Muska ära , muidu ei tulema Milli alla ," ütlema Riia Indrek . " aga Milli olema mina karjalinnu-pesa poeg nahka pand ," vastama Indrek . " see ei olema õige ," vaidlema Riia vastu . " Milli ei söök linnupoeg ." " aga nägema , sööma jälle ," kinnitama Indrek . " Muska tulema tema pesa juurest hais mööda järele ." " Muska ei tundma õieti hais ." " Või Muska ei tundma õieti kass hais ," imestama Indrek . " Ää see eest muretsema , küllap tema juba tundma ." " aga nägema , ei tundma ," kinnitama Riia . " Milli linnupoeg ei sööma . mina olema tema pakkund , aga ei sööma , ei võtma suu sisse , ei nuusutama hästi ." " mis " hüüdma Indrek . " sina andma tema linnupoeg ." " ega mina andma , tema ise võtma ," vastama Riia . " sina ju ütlema , et andma ." " mina muidu katsuma , et kas sööma , ega mina siis sellepärast and ." " kas sina käima täna mina karjalinnu-pesa vaatama " küsima Indrek . " ei olema käind , mitte ei olema ," kinnitama Riia . " aga kes jälg see kraavikallas olema " küsima Indrek . " tänane , päris värske jälg ." " mina põlema seal käind , mina põlema üle kraav hüpand ," vaidlema tüdruk vastu . " aga kes siis käima " " kust mina see teadma . eile käima mina küll kraavikallas ." " ei , see jälg olema tänane . see olema sina jälg , sina käima Milli mina karjalinnu-pesa kallal , tema pistma poeg pintsel ," rääkima Indrek . " ei olema tema pist ühtigi , Muska haukuma muidu , Muska ei teadma ," vaidlema Riia vastu . Indrek ei võima sinna miski parata , et tema uskuma : Riia valetama ja Muska rääkima tõsi . aga Riia aeg tuline raud vastu ja sellepärast kutsuma Indrek koer viimaks ära , nii et Riia oma kass mänd ots käsi saama . Indrek hakkama plaan hauduma , kuidas tõsi jälile saama , nii et Riia ei võima enam vastu vaidlema . tema tulema meel , mis tegema Andres oma aeg Pollo , kui tema tema esimene linnupesa räbustamine kahtlustama . katse näitama tema tema terve linnupesa ja minema siis ise eemale , koer kaasa kutsuma . aga koer , kes neel käima linnupesa järele , ei saama kuidagi muidu , kui pidama varsti poiss juurest eemale hiilima , et linnupesa juurde tagasi minema . Andres minema koer silmnägu järele , ja kui see mõtlema pesa kallale minema , siis kutsuma tema tema kõige süütum hääl , nagu ei aimama tema tema kuri kavatsus mitte kui miski . koer uskuma Andres hääl ja näoilme ning tulema paha aimama see juurde . Andres aga haarama koer nüüd turi kinni , viima tema linnupesa juurde ja materdama tema seal mehemoodi . peale see olema koer palju ettevaatlikum ja kavalam . kui tema linnupesa kallale minema , siis ainult see aeg , kui kari ja poiss olema pesa võimalikult kaugel . sealt kaduma tema äkki poiss juurest ja ilmuma natuke aeg pärast uuesti tagasi . aga üks asi andma Pollo ise ikka ära : talimpsas liiga palju keel ja lakkuma oma suu , nagu tahtma tema tema kuritöö jälg puhastama . pealegi hoiduma tema nüüd Andres eemale , nagu olema tema südametunnistus puhas . Indrek aga usaldama tema endiselt ja see käsi läbi panema tema nüüd tugev nöör kael ning viima sööma linnupesa juurde . häda Pollo , kui tema mõni teder või rabakana-pesa söömine süüdistama , niisugune kord olema Andres julm ja halastamatu . Indrek mäletama , kuidas Andres nii mõni kord koer puu külge siduma , siis tema kukal kinni võtma , ninapidi purustama pesa suruma ja peksma , ise tema häbistama ja tema õige ning aus karjakoer voorus õpetama . Viimane häda tahtma koer poiss käsi kinni kargama , aga see eest saama tema malakas hoop pea ja kaotama üürike aru . uus hoop selg ja tagumik tooma looma aru tagasi . ikka uuesti ja uuesti suruma tema nina lõhkuma linnupesa ja materdama , kuni tema enam ei karjuma , vaevalt hingama veel . Andres hääl hakkama kurk kähisema , tema üksisõnu vahetpidamata karjuma : " kas minema veel tedrepesa kallale ? minema veel tedrepesa kallale ! minema veel ! kas olema nüüd hea ? minema veel !" üks malakas teine järel lendama tükk . iga natuke aeg pärast hüüdma Andres Indrek : " lõikama uus !" ning uus tulema ka nagu uus hoog käsi . mitu korral jääma koer uimane maha , aga natuke aeg pärast toibuma tema uuesti ning siis jätkama materdamine . viimaks , kui vaevalt tema veel elu võima oletama , võtma tema nöör kael ja jätma tema sinnapaika - lõhkuma tedrepesa asemele . " kas see aitama " küsima siis Indrek Andres . " kui ei aitama , saama veel paremini ," vastama Andres . " kas siis aitama " küsima Indrek uuesti . " loll !" hüüdma Andres nüüd . " saama , kuni aitama - kas või surnu !" saama veel mitu kord , aga linnupesa krattimine ei jätma . Pollo olema ja jääma põhimõte , et tema pidama iga tedrepesa ära sööma , mis tema aga kuidagi teadma saama . sellevastu olema Andres kaljukindel kohusetunne Pollo põhimõte vastu võitlema , maksma mis maksma , kas või surmanuhtlus . aga vististi olema see ainult sellepärast , et tema ei teadma , mis Pollo tähendama mätas põõsas all tedrepesa . Pollo võima kas või teine maailm otsas olema , aga kui tema teadma , et Andres olema kuskil tedrepesa , siis pidama tema tema kas või läbi tuli ja vesi vaatama minema . see põhimõte olema tema elu nii kindel , et tema see teostamine igasugune peks unustama . isegi siis , kui tema see eest surm olema nuheldud ja hiljem mingisugune kuulmatu ime tõttu uuesti elu äratama , isegi siis olema tema tema põhimõte enne rahu andma , kui tema olema läinud tedrepesa vaatama . keegi nagu olema tema ära tegema , sest tema olema Andres meelest täiesti vastuvõtmatu ja tema ise hoopis mõistmatu ja kuni hullumeelsus sügav arusaamine : tedrepesa päästmine seisma see , et tema , Pollo , tema ära sööma . sellepärast olema tema valmis kas või iga päev ikka uuesti laskma ise rist pooma , kui aga saama tedrepoeg päästma . ei olnud Pollo elu suurem kirg kui see päästetöö . õigupoolest ei läinud Pollo kunagi see pesa juurde , et otsetee muna sööma hakkama , vaid kõige ülevam silmapilk olema see , kui emalind pesa tõusma ja tiib mööda mätas ning põõsas krobistama minema lendama , et nõnda Pollo pesa eemale meelitama . just Pollo nina all krobistama tema tiib , nagu võima tema iga silmapilk lõug kahmama , aga ikka lipsama tema mõni põõsas või mätas vari ja asjata pingutama sina oma liige tema taga ajama . ainult üks kord saama Pollo see õnn osa , et tema kahmama hauduja teder sabasulg kinni , aga see olema nii pude , et tema kohetagant ära tulema ja ainuüksi Pollo lõug jääma , kuna lind ise kõrgemale tõusma ja kaduma . ja siis : mööda vana jälg tagasi pesa juurde , mis lõhnama , nii et liputama kas või saba tagant . Pollo võima kas kümme saba taga olema , ikka liputama tema see kõik korraga , nii hirmus hurmavalt lõhnama mätas tedrepesa . Kogu maailm näima täis olema see veetlev lõhn , sest praegune silmapilk olema maailm ainult see tedrepesa . muna , muna , muna ! Pollo lööma silm ees kirju , tema ei saama lugema , kui palju olema see pruunikirju muna , ja nõnda näima tema , nagu olema kogu Vargasoo täis ainult see imeline muna , olema muu , kui haistma ja sööma . üksteise järel tõstma tema tema hellalt pesa mätas äärde , kus tema tema avama ja tühjendama . jumal roog minema rohi sisse ja sammal ning lõpuks sööma Pollo ka rohi ja sammal ning kogu pesamätas , sest iga pool olema see roog lõhn ja maik , kui keel limpsima ja nina nuusutama . kõik võima siin ajalik elu andma juba ainult see lõhn eest , oma elu võima vabatahtlikult jätma , kui aga saama päästma tedrepesa oma selge arusaamine järgi . ja Pollo olema viimaks oma elu tedrepesa ohver tooma , kui mitte olema juhtuma tulema see rumal ja mõttetu Liisi ning Joosep armastus , mis tooma koer nina alla kuri rebasekakk . see kõik teadma Indrek väga hästi ja sellepärast mõistma tema , et olema mingi mõte Riia kass katsuma kere peale andma . kass olema tedrepesa suhtes tingimata sama maailmavaade ja põhimõte mis Pollolgi , ja kes võima tema vastu miski . Indrek mäletama nii selgesti , kuidas tema ükskord väike talveõhtu uni ärkama - soe lõõrinurk olema tema istukil magama jääma - sest luu ja liha lõikama läbi mingisugune kole hääl . see olema nagu inimene hääl , nii kole olema see läbi uni . silm lahti kiskuma nägema tema , et olema miski muu kui aga tema oma vana hallivöödiline kass , kes rippuma sabapidi ülal sahver uks vahel , ja ema peksma tema : vana kass olema see , kes nii kole inimesehääl karjuma . Indrek ei saama too kord muidu , kui pidama kaasa karjuma - veel enne , kui tema asi õieti taipama , sest tema olema äkki tundmus , nagu olema tema üks kass sabapidi sahvriuks vahel , kus olema enam muu tegema , kui aga koledasti karjuma . kui kass siis oma jagu olema saama - ja see jagu jääma Indrek kaasakarjumine tõttu ema arvama väiksem kui õigus - tulema ema poiss vaigistama ja ütlema : " Ää nutma kassiroju pärast , kass tegema kuri , ajama viietoobine kauss klimp ja sealiha ülalt laudi maha . uus kauss olema - teadma , see roos , mis mina hiljuti nadikaupmees käest võtma , ja setu mina suur kauss olema . klimp tahtma sina hoidma , külmalt hea võtma teine , aga kõik sittama teine , raisk , ära . hiir kõik koht täis , aga see , mädand , ei viitsima teine püüdma , muudkui sahver kauss kallale . sellepärast peksma , et tema teadma ." " ema , ää änam tema peksma , tema nii kole hääl , karjuma nagu mõni inime ," rääkima Indrek . " ega mina änam ," lubama siis ema . " ei tema nüüd änam sahver minema , mäletama see keretäis . " aga kass ei mäletama see keretäis kuigi kaua , see teadma Indrek väga hästi , sest miks muidu pidama ema tema uuesti sabapidi uks vahele panema ja tema materdama , et kogu Vargamägi olema õudne kisa täis . samuti ei aitama ka see , kui Indrek Riia kass saama kuidagi kere peale andma : olema tema enne lind ja linnupoeg sööma , siis sööma ka pärast peks . ainuke , mis Indrek arvama võima tegema : Riia kass hing võtma karjalind pesa pärast . siis olema kindel , et tema enam linnupesa ei räbustama . aga enne pidama kindlasti teadma , kas Milli ikka olema see karjalinnupesa sööma ja kas tema ka teine pesema sööma või mitte . tõsi jälile pääsemine tarvitama Indrek kuri kavalus . tema olema piirikraav ääres jõhvilind pesa , kus väike poeg sees . see pesa näitama tema Riia kui oma parem sõber , kes tema läbi ja läbi usaldama . peale see minema tema loom eemale , jätma Ants tema hoidma ja hiilima ise tagasi linnupesa juurde varitsema . kaua ootama Indrek kõhuli maas mätas vahel . juba minema tema aeg igav ootama ja tema tahtma tõusma , et ära minema , sest tema hakkama uskuma , et Riia oma Milli ei tulema ega olema ka varemalt tema üle piirikraav hüpanud linnupesa pärast . aga kui tema oma pea tõstma ja ringi vaatama , siis nägema tema Riia , kes piirikraav taga põõsas vari piiluma . Indrek langema mätas vahele , nagu olema tema keegi puu pea lööma . tema olema millegipärast nagu häbi ja kahju . peaaegu olema tahtma tema käpuli maas eemale roomama ja mitte ainus kord silm enam Riia poole tõstma . ometi jääma tema paigale . kui Riia küllalt olema oma ümbrus uurima , astuma tema viimaks kraav kallas , kass süli . tema kuulatama nähtavasti teisepere karjakell . aga see ei võima kostma , sest Indrek olema tema sammal täis toppima . Riia võtma kass ja hüppama tema üle kraav . nagu varas öösel hiilima tema põõsas vahel kasetuust poole , mis all olema jõhvilind pesa . Indrek süda hakkama hirmsasti peksma , nagu olema tema see , kes roomama linnupesa poole , kass kaenal . tema tahtma ise liigutama , aga liige ei kuulama sõna . tema mõtlema hüüdma , aga hääl olema kurk kinni kuivama , kähisema ainult pisut . nõnda lamama tema endiselt mätas vahel . ja kui Riia viimaks kasetuust juurde jõudma ja ühes kass sinna maha kükitama , hakkama Indrek nii raske , et tema kõhuli maas nutma puhkema , poetama aina pisar rohi ja sammal . nõnda kestma see tükk aeg . viimaks tõstma tema oma märg silm üles ja nägema : Riia seisma juba uuesti kraav kallas , kass süli , uurima veel kord ümbrus ja kaduma siis põõsas vari : Indrek ajama ise üles ja istuma mätas . alles natuke aeg pärast tõusma tema jalule ja minema linnupesa juurde : see olema poeg tühi . Vana lind karjuma poiss ümber , nagu olema tema see poeg ära sööma . ja muidugi , lind olema õigus , sest kui Indrek õige aeg olema hääl tegema , siis olema poeg veel praegu pesa . Indrek kükitama tühi pesa juurde ja tema süda olema nii hirmus nukker ja raske , et enam pisar ei leiduma . olema see linnupoeg , Riia või iseenese pärast , see tema ei teadma . aga vististi olema kõik kolm miski kaotama , mis . olema võimalik enam miski hea tegema . linnupoeg olema jäädavalt läinud , endine Riia olema kaduma . ja Indrek olema iseenese nagu võhivõõras . et tema tõeleidmine võima ohver tooma jõhvilind pesa Riia kassiraju , see tema enne ei teadma . palavikuline ja ainitine pilk minema tema kari juurde tagasi . Ants ei lausuma tema asi sõna . üksi tahtma tema iseenese toim saama . ka Riia ei rääkima tema asi miski , vaid tegema nägu , nagu olema tema jõhvilind pesa sootuks unustama . aga see ise süda kibelema nähtavasti sees . mõni päev hiljem Jõessaar kokku puutuma ütlema tema Indrek : " kes see jõhvilind pesa olema ära räbustama " " misuke " küsima Indrek nagu arusaamatus vastu . " aga see , mis sina mina kraav ääres näitama ," seletama Riia . " mina käima teine vaatama , poeg põlema änam sees ." " mis sest ," ütlema Indrek ükskõikselt , " mina veel teine pesema küll ." " kus tema olema " küsima Riia uudishimulikult . " küll mina mõnikord näitama sina ," ütlema Indrek . " miks sina enne põlema näidand " päris Riia . " põlema meel tulnd ." " mina tahtma nii väga nägema ," ajama Riia peale . " aga kui mina näitama , kas andma siis oma Milli mina mängima " küsima Indrek : " sina viskama tema Muska käsi ," kartma Riia . " ei mina viskama ," vastama Indrek . " viskama küll , mina teadma ," kinnitama Riia . " no ei viskama , mina muidu õrritama Muska ." " õrritama ka ei tohtima ," ütlema Riia . " kui õrritama tahtma , siis mina ei andma ." " mina ükskõik ," seletama Indrek nüüd . " ega mina kass häda olema , aga linnupesa sina ei näitama ." " säh , mängima siis pealegi kass ," ütlema Riia see peale , aga kui poiss tema kass tahtma võtma , hakkama tüdruk mingisugune loomusunniline hirm ja viimane silmapilk haarama tema kramplikult Milli pea kinni , kuna Indrek tema juba keha hoidma . " laskma , pea lahti ," ütlema Indrek . " ei laskma ," vastama Riia , ise juba pisar silm . " mina tõmman vägine ," ähvardama poiss . " ei tohtima , Milli saama haige ," keelama Riia . " miks sina siis lubama " küsima poiss ja sikutama kass keha , nii et see tasakesi kräunuma . " mina änam ei lubama ," nutma tüdruk . " laskma lahti , andma kass käsi !" " ei andma ," ütlema poiss kindlasti , nagu olema tema äkki mingisugune meeletu tuju peale tulnud . Riia sikutama kass pea , Indrek keha . kass kael venima pikk ja peen ning tema kräunuma hädaline , püüdma küünistama . Riia hakkama karjuma . Ants seisma juures ja naerma , sest tema meelest olema lõbusam asi ilm , kui olema see Riia kass kräunutamine . Org Kaard ja Mägi Muska haukuma kärsitu hääl ja tema olema valmis . iga silmapilk kass külge kargama , eriti just Muska . viimaks tegema Indrek äkiline tõmme , Milli pea lipsatama Riia käsi vahelt . sama silmapilk kargama Muska kass külge kinni ja raputama tema kõik jõud oma lõug , kuna Indrek alles tema tagumine jalg hoidma . Riia kiljuma , kass karjatama viimne häda , Ants hüüdma Muska ässitavalt : " võtma !" ja siis laskma nii koer kui ka poiss korraga kass lahti , nii et see maha kukkuma , kus tema paar kord tagumine jalg lööma , oma pikk ja peen kael välja sirutama ning nõnda rahulikult lamama jääma . " eks mina öelnd , et viskama Muska käsi !" karjuma Riia ja korjama kass maa . " nägema nüüd - surema !" " mina ei visand ju ," ajama Indrek vastu . " Muska ise kargama külge . sina oma süü , miks sina kass pea nii kõvasti kinni hoidma ." " sina tahtma tema ju koer kätte viskama , sellepärast ." " ei taht ju ," vaidlema Indrek vastu . " mina olema kass Muska ainult õrritand ." " Ää vale ühtigi , tahtma viskama jah ," kinnitama Riia . " siis mina olema tema ju ammu visand ," seletama Indrek . " mina olema tema ju ennegi Muska õrritand , aga miski põlema visand ." " täna tahtma viskama , mina nägema sina silm ," kinnitama Riia endiselt , istuma maha ja panema surema Milli ise süli . ise karjuma nõnda , et Indrek tema oma kass meel tulema , kui tema rippuma ema peksma sabapidi uks vahel : Riia olema täna nagu see hallivöödiline kass hääl . ja nagu Indrek too kord kahju olema kass , samuti . hakkama tema ka Riia hale meel . tema püüdma tema vaigistama ja lohutama . " tahtma , mina tegema sina kass eest ilus marjakorv valge juurikas , kaas peale ja kõik ," rääkima tema . aga Riia ei tahtma kass asemel mingi korv . siis ütlema Indrek uuesti : " mina tegema sina tuli ääres ilus kasetoht karp , uks tegema ette ka . sinna sisse panema sammal maamesilane pesa , nii et võima viima , kuhu süda kutsuma , kas või kodu aed , üles lakkama või ükskõik kuhu ." aga Riia ei tahtma ka mesilane tohik , nutma ainult oma Milli taga . " mina tegema sina ilus puu karp , kaas käima soon peale , sisse panema , mis iial tahtma ," lubama Indrek edasi . Riia ei tahtma ka puukarp , kuhu võima sisse panema , mis iial tahtma . tema tahtma ainult ühte : oma kassiniru hing sisse , see tahtma tema , sest muidu ei saama tema tema linnupoeg söötma . Indrek lubama tema veel tegema suur , nagu pasun , haavakoor vile ; lubama tooma jõgi äärest padrik kõige jämedam heinputk ja tegema see virts ; lubama otsima tema jumalakäsi ja kuradikäpp ; lubama kiskuma jõgi pikk ilus kõrkjas ja jäme pilliroog , võtma roheline pudel ja pikk vars valge roos , otsima hundinui , mis olema pehme ja ilus nagu elus siid ja samet ; lubama lõpuks kogu suvi kuni sügis aina Riia eest muretsema ja tema tahtmine täitma , ainult kui tema jätma oma nutt . aga Riia ei võima mingi hind eest oma nutt jätma . üks olema võima Indrek veel lubama : tema vana kass olema kodu poeg ja Indrek olema võima Riia lubama , et tema tooma tema uus kass , aga see ei võima tema ju tegema , sest siis olema Riia hakanud see linnupoeg söötma . nõnda siis , kui Indrek olema Riia kõik lubama , mis tema võimalik hing taga olema , tegema tema viimaks süda kõva ja ütlema : " mis sina tühi nii palju karjuma , ega tema ikka änam hing tõusma , matma tema parem ilusti maha , mina aitama . tegema tema kena haud , mina kaevama valmis , panema sammal sisse ka , et olema hea pehme ja soe . tahtma ? tegema nõnda . mina lõikama puss hea suur lepp , tegema labidas , see kaevama ." Riia ei vastama miski , aga nutt jääma soiku , sest auväärt matus olema tema valutav süda kõige magusam palsam . nutt vaikimine olema Indrek küll . tema minema lepp maha võtma , et labidas valmistama . Ants seisma juures ja vaatama pealt . Muska aga jääma Riia ette ja silmitsema ainiti see süli lamav kass . kui Indrek olema labidas valmis , minema tema Riia juurde ja küsima : " kuhu mina haud kaevama ? kas sina suur kask alla ? seal olema kõige parem ... juurikas vahele , loom ei minema sinna peale ." Riia tõusma kass üles ja ütlema : " kaevama pealegi sinna , jääma hästi meel ." minema suur kask alla : Indrek kõige ees , labidas selg , Riia kass järel , tema kannul Ants . aga Muska sörkima Riia kõrval , sest tema ei tahtma kass silm laskma , nagu olema tema tema veel mõnesugune arve õiendama . Indrek kaevama haud valmis ja vooderdama tema pehme sammal nii ilusasti , et Riia peaaegu hea meel hakkama oma kallis Milli surm . ainult kui Indrek hakkama Milli muld peale ajama , ei saama Riia nutt pidama . " kui jätma muld peale ajama ," ütlema tema , " panema ainult sammal ." " ei , see ei võima ," seletama Indrek vastu , " hakkama haisema ." " kas muld ei hakkama " päris Riia . " muld ei hakkama ," vastama Indrek ja ajama auk muld täis ., Riia seisma juures ja nutma , aga Ants olema põrmugi kahju . ehk kui olema , siis ainult see , et tema oma käsi mullane olema tegema , sest Indrek torkima oma lepp labidas muld august lahti , Ants pidama see aga kamal välja pilduma - niisugune tore omatehtu labidas olema Indrek Milli haud kaevama . " tahtma , mina panema risti peale ka ," ütlema Indrek Riia lohutus , kui see nutt pidama ei saama . " mina tegema risti kadakas , see ei mädanema ." " panema pealegi rist ka ," olema Riia nõu ja äigama silm kuiv . " aga täna ei saama , ei jõudma ," seletama Indrek . " risti tegemine võtma aeg , kui tahtma ilus . mina tegema põikpuu õnar ja kõik . halb ei maksma tegema ." " ega nüüd halb küll ei maksma ," arvama ka Riia . nõnda pidama rist alles homne saama . aga kui Indrek Ants üksi jääma , olema tema aeg mõtlemine ja siis kahetsema tema oma lubadus - Milli haud risti tegema , liiatigi veel kadakas . mis olema see Milli tõepoolest ? linnupesa krattija , muu mitte kui miski . kassiroju , kes inimene iga pool jalg jääma . miks siis just tema rist ? kui surema , ütlema , see Muska , tema olema teine lugu , sest tema linnupesa ei räbustama , vaid rappima aina suvi läbi uss . tema võima olema kümme ja sada patt , ikkagi saama tema tema andeks , sest kõik teadma ju , et iga uss surm lunastama tema tapja üheksa patt . ei , Indrek Milli rist ei tegema . see aimama tema nagu esiteks , aga lubama ometi tegema , sest tema tahtma siis Riia rahustama . homme olema see ehk isegi juba risti unustama , või kui ei olema , siis leidma Indrek see aeg peale mingisugune ettekääne , miks tema veel risti olema tegema . päevane päev see tegemine edasi lükkama pääsema tema tema lõpuks ehk sootuks . aga kui Indrek endamisi alles nõnda arutama , tulema Muska Org maa poolt , kandma miski solkneva suu . " vaatama , mis Muska suu !" hüüdma Ants . " las tulema lähemale ," vastama lndrek . koer tulema otsetee Indrek juurde ja panema tema ette maha - Riia Milli , ke1le tema haud olema välja kraapima . ise jääma tema üksisilmi Indrek otsa vahtima , nagu ootama tema , mis see nüüd ütlema . aga Indrek ei saama sõna suu . tema seisma , nagu nägema tema viirastus . " see ju va Riia Milli !" hüüdma Ants . " kust tema see olema käsi saand " " mis nüüd tegema " küsima Indrek , nagu seisma tema mõni teadma kui raske otsustus ees . " matma tema uuesti maha , mis muu ," arvama Ants . " aga kuhu ? kas viima tema oma haud " " tegema tema seiasam auk ja viskama sisse ," ütlema Ants . " aga kui Riia teadma saama ," kahtlema Indrek . " kust tema see saama , kes tema ütlema . mina ei kõssama ja sina ka ära ütlema ." öeldud , tegema : Milli matma siiasamasse . pärast minema poiss Org suur kask alla ja siluma see haud seal nõnda , nagu olema kõik kord . " nüüd võima kask alla kadakane rist tegema , kui Riia nii väga tahtma , sest Milli põlema änam siin ," arvama Indrek endamisi . aga öösel piinama tema raske unenägu , mis peaaegu ilmseits jampsimine muutuma . tema kuulma mingisugune kassiroju hääl , mis olema peaaegu nagu inimene hääl . uuesti uinumine korduma nägemus teisendama kuju . tema kuulma endine hääl , aga nägema ka mingisugune tarduma silm , nagu olema Milli silm , kui Muska tema tema ette maha panema . see silm vaatama pisut altkulmu , nagu tegema see Riia pahanema ja mossitama . Järgmine hommik ei saama Indrek muidu , kui jätma Ants loom keset soo , jooksma ise lõõtsutama Jõessaare , kaevama Milli maa seest välja ja viima tema jällegi suur kask alla esialgne haud . ettekääne , et tema see tegema võima , olema ristipuu-kadakas toomine Jõessaarest . muidugi võtma tema ka kadakas siit kaasa , aga peaasi olema ikkagi kass matmine . rahulik süda minema tema nüüd Ants juurde tagasi ja hakkama seal risti meisterdama . aga tema südamerahu ei kestma kuigi kaua . sest kui tema loom paar tund pärast Jõessaare jõudma , tulema Muska jällegi Org maa poolt ning kandma miski suu . " jälle kass !" hüüdma Ants , kes koer enne tähele panema . see sõna pidama Indrek peaaegu aru röövilm . ogar silm vahtima tema koer otsa , kui see kass tema jalg ette panema . " aga auk olema terve !" hüüdma Ants , kes eilne kassiauk olema jooksma vaatama . " ainult muld nagu olema täna peale aetud ." Indrek huul värisema . valmistatav risti olema tema käest maha pillama . " kust tema , sinder , see kass võtma ? auk olema ju kinni ," kordama Ants vend juurde astuma . Indrek vastama tema ainult küsimus : " mis mina nüüd tegema " " matma jällegi maha , mis muu ," arvama Ants . " aga see olema ehk mõni teine kass , mina auk põlema ju kraabitud ." Viimane sõna ei võtma Indrek kuuldav , vaid ütlema : " Muska kraapima tema jällegi välja , kui mina tema maha matma ." " las tema siis olema ," arvama Ants ja lisama kohe juurde : " aga tema hakkama haisema ." " põletama tema ära ," tulema Indrek hea mõte . see meeldima ka Ants , ainult tema kahtlema , et kas kass põlema . " tegema hea lõõm , küll tema siis põlema ," ütlema Indrek . nõnda hakkama tema puu ja risu korjama kass põletamine . " aga Riia ei ütlema mina see ühtigi ," rääkima Indrek juba tuli lõõmama . " kui tema leidma , et haud olema ära kraabitud , siis ütlema , et mina ei teadma . nõnda põlema risti tarvis ega keegi , võima tema tuld viskama ." " mis tema see rääkima ," arvama Ants . aga kui poiss alles nõnda rääkima , hakkama suur kask poolt kisa kostma : kass haud olema lahti kraabitud ja Milli ise läinud . poiss hüüdma Riia viimaks oma tuli äärde , kuna tema enne see risu ja toores kuuseoks sinna peale laduma , et kass ei paistma . kui Riia poiss juurde jõudma , kurtma üheskoos kass kadu ja kohendama tuli . " mis hais see vahetevahel ühes suits nina tulema " küsima Riia . " mina ei tundma mingi hais ," ütlema Indrek . " mina ka mitte ," kinnitama Ants ja vaatama ise Indrek otsa . " aga mina tundma ," ütlema Riia . ja pisut allatuule minema , kuhu suits paremini peale käima , ütlema tema poiss : " noh , tulema seia ja nuusutama , küll sina siis tundma ." poiss minema Riia juurde ja nuusutama ühes tema , aga ikkagi ei tundma tema miski , mitte miski . " see olema kuuseoks hais ," ütlema Indrek uus oks tuli panema . " Jääh , kuuseoks siis niisuke hais ," vastama Riia uskmatu . et teine jutt tegema , ütlema Indrek : " ega mina nüüd änam maks risti tegema ." " ega änam , Milli olema ju ära viima ," ütlema Riia nukralt , aga sugugi mitte enam nõnda , nagu tema eile rääkima . " Küllalp see olema Muska töö , kes muu sinna teadma minema ." " siis viskama mina risti tuld ," ütlema Indrek ja võtma poolvalm ristipuu maa . " ah sina juba hakkama tegema ," imestama Riia . " Anna , mina vaatama ." Indrek andma ristipuu tüdruk kätte . see vaatama ja ütlema : " kui ilus ! Milli ise põlndki nii ilus ühti , ema ütlema see ja teine ütlema ka ," rääkima Riia . nüüd ütlema Indrek miski , mis olema ette valmistama ei teine ega tema isegi õieti . nõnda tahtma tema juba ammugi rääkima , aga ikka ei leidma tema paras silmapilk . kas nüüdki see olema tulnud , ei teadma tema , vaid tema ütlema ainult , et ometi kord öeldud olema : " ja linnupoeg sööma tema ka pesa ära ." Indrek ütlema see üsna lihtsalt ja rahulikult , nagu olema jutt Riia milline . " ei söönd ühtigi , tema ei söönd ," vaidlema Riia ärevalt vastu . " sööma küll ," ütlema Indrek . " mina olema mätas vahel kõhuli maas , kui sina küürakil piirikraav kallas äärde tulema ja seal põõsas tagant piiluma . alles pärast tõusma kraav kallas püsti , kui nägema , et keegi ei olnd . siis kuulama sina mina kari kell , aga see ei kostma , sest kell olema sammal täis . pärast võtma Milli süli , hüppama tema üle kraav ja viima tema mina jõhvilinnupesa kallale . ise kükitama juures , kui Milli poeg sööma . salk või ära salgama , aga mina nägema kõik ." Ants ja Riia vahtima ammuli sui Indrek otsa . " sina valetama !" karjuma Riia ja hakkama nutma , nagu olema tema mõni teadma kui valusasti haige tegema . " ei valetama ," vastama Indrek . " Vana lind karjuma nii haledasti , kui Milli tema poeg näsima ja sina ise juures vaht pidama ." Riia seisma tuli ääres ega saama silm maa . äkki aga pöörduma tema ümber , pistma jooks ja karjuma : " valetama , valetama , valetama ! miski ei näind sina , rääkima muidu !" " miks sina siis jooks pistma , kui mina valetama " hüüdma Indrek tema vastu . " kes see vale kartma !" Riia ei vastama enam . " tulema tagasi !" hüüdma Indrek tema veel . " tulema oma kass põletama . see olema sina Milli hais , mis sina siin tundma !" " valetama !" hüüdma Riia nüüd jällegi . " ei valetama ," vastama Indrek . " tulema nuusutama uuesti ja vaatama oma silm , kui tahtma ." aga Riia ei tulnud enam Indrek ja Ants juurde , ei see ega teine päev . ainult poiss äraolek käima tema Jõessaar see tulease kepp torkima . leidma siit kont , uskuma tema , et poiss Milli olema ära põletama . miks tema see olema tegema , see jääma tema üsna arusaamatu ja nõnda ei andma tema see see tegu kunagi andeks . Indrek aga magama järgmine öö õnnis und . ei nägemus ega hääl , ei higi ega hirmuvärin keha , kõik olema vaikne ja rahulik , nagu olema emarüpp peapadi olnud . kui tema hommik äratama , lausuma tema endamisi : " nägema , mis hea , et mina tema kõik ära ütlema . las tema teadma . kassiniru pärast hakkama öösel veel halb uni nägema ." XXXIV Vargamägi elama nüüd juba aasta kaupa nõnda , et isegi jooma pidama ilma naaberrahvas . nõnda olema Mägi ristima Tiiu ja Kadri ning Org viimane poeg Jüri . kumbki talu elama täiesti omaette , nagu olema teine talu ühine väljamägi olema . Vana olema see seisukord ammust aeg harjuma . Sauna-Madiski leidma see elu-olu päris loomulik . naljatama ütlema tema vahel : " ah , mis see naaber nüüd , ehk olema siis , et leivakõrvane puudu tulema ." leivakõrvane all mõistma tema tülitsemine , mis aeg hoopsamini kulutama . joot ajal minema aga aeg muidugi ruttu , nõnda olema siin ei Andres ega Pearu " leivakõrvane " vaja . sellepärast olema võima vana pärast jooma mööduma , ilma et naaberrahvas see olema teadma saama , mis seal sööma ja jood . aga noor mõtlema ja tahtma teisiti . pisut või palju , aga ikkagi pidama Org rahvas Mägi pidu kuidagi osa saama . Tiiu varrud ajal viima Eespere karjapoiss Tagapere oma ise titesai ja kook " katsta ". Kadri varrud osasaamine pidama Org rahvas peaaegu päriselt äparduma , sest Indrek ja Ants olema see aeg Org Riia kass põletamine pärast raskesti väntama . aga nüüd astuma Liisi otsustav samm , sest tema pistma ise hea saiakäänaka põu ja minema välja alla lill korjama . seal sattuma tema lauluhoog , sest lill noppima mõtlema tema Org Joosep peale . Joosep ise olema ehk Liisi laul kuulma , kuid jumal tahtma , et vana Pearu , kes hea kõrv kuulmine , see aeg juhtuma väljas olema . kui see tuba minema , ütlema tema : " küll olema see Mägi tüdruk õige hele jaale ! va kadund Krõet olema oma kõri tema and , see olema ka nii hele jaal , kui tema vahel siga kutsuma . Kuu1asin praegu väljas - kõik koht aina rõkkama , nõnda heledasti laulma teine välja all ." see isa sõna olema küll , et ka Joosep välja minema Mägi tüdruk hele hääl kuulama . aga pisut kauaks jääma tema sinna , see panema kõik tähele . tõepoolest aga olema lugu nõnda , et Joosep olema üldse aeg kuulama , vaid niipea kui tema tundma ära Liisi hääl , tulema tema nagu sada paar jalg alla , mis laduma põllupeenar mööda väli äärde , ometi mitte sinnapoole külge , kus laulma Liisi , vaid otse vastupidine . aga jõudma lepik vari , kus tema enam ei võima nägema , ei Org ega Mägi , jooksma tema mööda välja äär edasi , et tegema ring ümber välja otsa ja saama laulja juurde . see silmapilk , mil Joosep pärale jõudma , hammustama Liisi parajasti saiakäänaka ots , nagu olema tema see iseenese söömine kaasa võtma . aga Joosep nägema ütlema tema kohe : " tahtma ka mina varrusai katsta ? aga mitte mina hambajälg , siis minema riid ." see sõna ulatama tema saiapala Joosep . " kui riid , siis riid ," ütlema poiss ja hammustama otsetee tüdruk hambajälg . " olema hea " küsima Liisi . " olema küll ," kiitma Joosep . " mina oma sõtkutu , muna ja võima sees ," seletama Liisi ja tegema ka ise hammustama , näks aga tõeliselt ainult hiir viis , et nõnda Joosep rohkem jätkuma . " säh , hammustama veel ," käskima Liisi poiss , kui see suu hakkama tühi saama . " sööma kohe !" " sööma ka ise ," käskima poiss vastu . " eks mina saama tema muidugi ," vastama tüdruk . see mõistma ka Joosep ja sellepärast vajutama tema hammas ikka julgemini värske sai . sama aeg kõndima Liisi tema ümber ja korjama lill , ikka jaanikann ja kullerkupp , kullerkupp ja jaanikann , mis katma juba õhtune vilu kaste . " ega mina põlema teandk tulema ," rääkima Joosep mugima , " aga isa olema väljas ja ütlema tuba astuma , et keegi laulma Mägi väli all ." " isa olema parem kõrv kui poeg ," ütlema Liisi . " mina olema ju tuba ," vabandama poiss . " aga miks sina siis olema tuba ," ütlema tüdruk etteheitvalt . " Niisuke õhtu tuba !" " teadma , mis isa veel ütlema ," rääkima Joosep . " noh " jääma tüdruk uudishimulikult ootama . " sina olema niisama hele hääl nagu sina kadund ema , Krõõt . isa rääkima alati sina ema hele hääl . kas mäletama , kudas tema sina ema matuksel nutma ? mina mäletama see selgesti ." aga Liisi ei mäletama see . võib-olla olema tema see tähele pannud , sest see päev nutma palju , nutma kõik . kui Joosep olema varrusai sööma , astuma tema neiu juurde , kes ikka veel lill noppima . " kas saama see ka miski " küsima Liisi ja punastama ise millegipärast . " küllap saama ," vastama poiss ja lisama naerma juurde : " aga olema veelgi taht , nii hea olema ." " maiasmokk niisuke ," vastama tüdruk , kuna tema ise kahetsema , miks tema rohkem olema tooma . " teinekord toon rohkem ," lisama tema juurde . " teinekord saama nii palju , kui tahtma ." nõnda kinnitama Liisi Joosep , kui tema tema kaudu laskma Org rahvas ise varrusai maitsma . see olema praegu ainuke võimalus ja Liisi tundma , et tema olema kohustama see ainuke võimalus tarvitama . muidu olema naaberrahvas teineteise hoopis võõras jääma , sest kohtukäimine võtma juba kevad vara hoog ja kiuslemine olema igapäevane asi . Pearu paisutama mitu koht korraga vesi ja piiriaed lõhkuma ning soosild tegema tema nõnda , et tema isegi see käes kannatama ja üleaedne kiruma , miks tema tema tõttu küll niisugune meeletu asi pidama tegema . ometi pidama tema see risti ise peale võtma ja see alistunult kandma , sest naaber ei võima ju kuidagi ilma vingerpuss jätma . harilikult olema ikka nõnda , et naaber vingerpussitama ja kulutama kohus uks ainult suvi , tänavu olema aga tegemine südatalv . see andma põhjus paar eriline asi . esimene võima ehk nimetama see , et sügis olema Pearu esimene poeg kroonuteenistus pääsema ja see pidama Andres naaber nüke , liiatigi veel , et see ise kõrts purjus pea hooplema , tema poeg saama kroonu sellepärast vaba , et tema laskma tohter tema sinna kohta kaks ihuavaus tegema , kus teine mees olema ikka üks . see Pearu arvatav nüke ärritama Andres . peaaegu tahtma tema tema pärast oma jumal rääkima minema , nagu olema tema kord rääkima see , et miks Pearu olema esimene laps poeg , tema aga tütar . Andres arvama olema Pearu kirjutaja ja talitaja tingimata " sahker-mahker " tegema ja see läbi ülem poole " pistma ". aga tõepoolest olema Pearu " sahker-mahker " tegema , vaid Joosep ise , ja mitte kirjutaja ega talitaja , vaid Andres ise vanem tütar Liisi , kes olema nõu andma liisk võtma oma , s.t . pahem käsi . see nüke ei teadma keegi miski , ei ametlik ega eraisik , see seisma ainult Joosep ja Liisi ise teadma . ometi aitama tema nii palju , kui tema tarvis olema : mees olema tänavu palju ja Joosep võtma number nii kaugele , et jääma üks kolmas kergitus mees kodu " utsinasne " ehk " koppel peale ". Joosep olema väga hea meel , et tema Liisi nõuanne tähele panema kogu komisjon vingerpuss olema mängima , ja Liisi olema hea meel , et tema Joosep niisugune vingerpussinõu olema andma . muidugi see kõik olema võima naaber vahel mingi taliprotsess tõusma , vaid see võima ainult kaudselt asi protsess juhtima . sest olema Joosep kroonu pääsema , siis olema ehk Liisi ühes teine jõululaupäev kirik läinud ja asi olema nõnda võima teine pööre võtma . aga nüüd olema see kallis õhtu Vargamägi haruldaselt pidulik , sest olema enam võõras palgaline kurnmask pere , vaid aina kõik oma laps . Mägi tooma poiss juba varakult õlg sisse - eeskamber soojamüür äärde , ja kõik noor valmistuma kirik minema , sest ilm olema ilus ja pehme , hoidma ohi kas või paljas käsi . ja ei olnud Vargamägi miski veetlevam , kui rakendama hobune jõuluõhtu pikk regi ette , mis valge õlg täis , õlekubu iste , laduma laps peale , niipalju kui mahtuma ja niipalju kui hobune vedama - sest see jätkuma laps Vargamägi - ja siis minema mägi alla ikka sinnapoole , kus helisema talvine karge õhk kume kell üle soo ja raba , üle väljamägi ja hoone , üle soosaar ja see metsatukk , mis lumikate all vastu ei helisema , vaid ainult pisut mütsuma , nagu lööma raske asi kuhugi pehme paik . tänavu sõitma Eespere kaks hobune ja regi ning sõitja olema vanus järgi : Liisi , Maret , Andres , Indrek , Ants ja Liine . Tiiu ja Kadri pidama kodu jääma isa ja ema abi ahi kütma ja vorst keris panema , sest ei võima ju ometi tuba sellepärast ilma magus hais ja kõrv meelitav särin jääma , et kõik tahtma minema kirikukell lähedalt kuulama . nõnda seletama Mari kaks väike see kojujäämine jõuluõhtu . suurem aga asuma regi - Liisi , Andres ja Liine üks , Maret , Indrek ja Ants teine , ja esimene regi sõitma noor hobune ees , teine olema muu , kui las vana mära lõikama noor järele , nii et olema tema vaja sundima ega juhtima . Liine ja Ants ajama isa ja ema suur kasukas selg ja see raskus all istuma tema regi nagu kägar . aga see olema miski , hea olema ikkagi sõitma ja tema asetama keset regi suurem vahele , et tema pime kogemata üks kasukas ära ei kaduma . kirik juures pugema tema putukas oma raske kest välja ja minema kirik - võimalikult altar lähemale , et tema nägema ligidalt jõulupuu ja tundma põlev küünal magus lõhn . Liine olema täna esimene kord kirik ja tema olema siin nii palju vahtima , et tema ainus sõna õpetaja suu tähele ei pannud , isegi siis mitte , kui tema üksisilmi tema suu küljes rippuma . orel mängima hakkama püüdma tema oma silm koor poole pöörama , aga ei saama - nii paksult olema ema tema kodu mitmesugune ritikuid-rätik ümber siduma . katsuma kogu keha pöörama , aga kirik olema sedavõrd täis kiiluma , et seisma kui silk tünn . nõnda ehk olema pidama tema kuni lõpp seisma , ilma et tema olema nägema orel ja see kõrval seisma suur hääl mees , kes laulma , nagu puhuma tema karjapasun . õnn olema Liisi tema kõrval ja Liisi kõrval Org Joosep , et Liisi üks raamat jõuluõhtu laulma , ning Joosep see olema , kes Liine paras aeg abi saama , nii et tema nägema orel ja kõik . see-eest olema aga Joosep ise väike vend mitte kui miski nägema , sest Joosep olema tema Liisi pärast sootuks unustama . kuid tema saama abi Liisi ja nõnda maitsma ka Joosep väike vend õige jõulurõõm . vahtima Liine niipalju kui vahtima , aga miski ei pannud tema nõnda imestama kui altar ees seisev kuusk , üleni küünal täis . kuidas olema küll nii suur puu kirik saama ja kuidas olema tema siin püsti aetud ? küünal panemine olema juba kergem töö , sest see võima tegema väike poiss , kes see kuusk otsa ronima . jah , see olema võima tegema see Ants ja Indrekki , ehk küll viimane tahtma juba liiga suur olema . aga nii suur kuusk kirik tooma ja tema sinna püsti panema , see ei suutma Ants ja Indrek kahekesi . võib-olla saama ehk Andres ja isa niisugune kuusk vastu , tema ehk kahekesi küll , aga teine mitte . tema oma painajalik mõte , rääkima Liine pärast ka Ants . aga see olema pisut teistsugune arvamine , sest tema ütlema : " oh , mis see tänavune kuusk põlnd miski , ükskord enne olema palju suurem !" " Vesi suurem " imestama Liine . " kui suur ? nagu Jõessaar kõige suurem " " nii suur just mitte ," ütlema Ants , " mujal põlema nii suur kuusk kui see kõige suurem seal ." " kas see saama kirik viima " küsima Liine . " see ei mahtuma ju ," vastama Ants . " aga kui tegema niisuke kirik , et mahtuma , kas siis saama " " ei , see Jõessaar suur ei saama keegi kirik ." " Andres ega isa ega keegi " " mitte keegi ! see mina kuusk olema nii suur , et ei keegi ," kinnitama Ants . " ja küünal ei saama ka külg " " küünal ehk saama , kui otsa ronima ." " kui õige panema niisuke küünal külge ," unistama Liine . " panema külge ja pistma kõik korraga põlema . panema mina vana suur kuusk Jõessaar kohe küünal täis ja siis ... kas põlema ilusti " " kust sina nii palju küünal võtma " küsima Ants . " kui olema , kui kirik andma ," ütlema Liine . " kui andma nii palju , et võima panema see suur ja kõik teine Jõessaar , ja kui siis pistma öösel pime kõik põlema , kas olema siis valge nagu kirik " " nii valge ei olema ," arvama Ants . " nii valge põlema kuskil kui kirik ja nii pikk kuusk ka ei olema , kui olema kirikutorn ." " olema tema pikem kui mina Jõessaar suur kuusk " küsima Liine , sest pime olema tema ise kirikutorn pikkus saama silm mõõtma . " palju pikem ," kinnitama Ants . " kas ulatama taevas " " taevas ei ulatama ." " aga kui panema kirikutorn otsa mina suur kuusk , kas siis ulama " " siis ka ei ulatama ." " aga kui kuusk latv panema veel laud , laud peale tool ja tool peale reiaalune suur redel , kas siis ulama " " redel ei seisma ju tool peal püsti , kukkuma maha ," ütlema Ants . " aga kui seisma ja kui reiaalune redel otsa siga toaredel ja toaredel otsa laudaredel ja laudaredel otsa aidavahe-redel , kas siis ulama " " taevas ei ulatama , taevas ei ulatama miski , taevas olema kõik kõrgem , muidu tema põlema taevas ja muidu minema inimene kõik taevas ja maa jääma tühi ," seletama Ants . " põlema änam keegi , kes loom sööt , kari käima ja aidauks õhtu lukku keerama ning võti tuba tooma ," arvama Liine . " küll olema sina alles rumal ," ütlema Ants nüüd . aga see ei pannud Liine nagu tähele , vaid küsima kohe : " aga kas pilv ulama , kui kõik see asi teineteise otsa panema " " pilv ehk ulama ," ütlema Ants . " miks siis inimene maa pealt ära pilv ei minema " küsima Liine . " kas loom seal sööma ei saama " " sina ei maksma see rääkima , sina ei saama veel aru ," ütlema Ants ja lõpetama õde jutt . Indrek rippuma silm peaaegu kogu jumalateenistus ajal lunastaja kuju , mis paistma vaevalt läbi jõulupuu oks särav küünal vahelt . juba varemalt olema tema see kannataja kuju mitu kord vaadelnud , aga täna kiskuma tema poiss silm millegipärast eriti ise külge . see ehk olema sellepärast , et kuju niue ümber olev valge side läbi kuuseoks teravamalt silm torkama kui muidu , meel tuletama mingisugune nägemus , mis kohta Indrek õieti ei teadma , olema see ilmne või unelevalt viirastuslik ... olema mingisugune päikesepaisteline päev , pool õhtupoolik . olema hulk ähmane inimene ja õhk täitma kisa ning kära . inimene seas olema mingisugune silmatorkavalt selge mehekuju , selg ainult valge särk , mis ulatuma peaaegu põli . ja see mees peksma ähmane inimene poolt , esiteks vastu jalg , ja kui tema see maha kükitama valge särk sisse peitma , tõmbama tema särk üle pihk , ja siis paistma ka tema kael peal samuti valge riie nagu lunastaja niue ümber . lunastaja jooksma punane veri külg , seal päike paiste ilmuma aga kükitav mees veri selg ja reis . Indrek mäletama see nii selgesti , nagu olema see tema mitu ja mitu kord tegelikult ikka uuesti meel tuletama . tema mäletama ka see , et tema pärast olema see mees süli , aga kuidas tema sinna olema sattuma või kuhu tema sealt olema läinud , see ei mäletama tema mitte enam . kui tema see jõuluõhtu kirik unelema , tulema tema nagu kogemata meel Õnnistegija sõna , mis tema piiblilugu olema lugema : " laskma lapsuke mina juurde tulema ja ära keelama see mitte ." Liisi ja Joosep olema inimene poolt nii kõvasti teineteise vastu suruma , et tema läbi paks riie teineteise ihusoe arvama tundma . tema olema nõnda väga hea ja tema nägu õhetama , nagu seisma tema palav kirik . ometi olema siin muu soe , kui mis tulema küünal ja inimene , kes laulma üheskoos : " mina tulema taevas ülevalt ." väljas ootama Vargamägi rahvas imelik üllatus . kui Andres hakkama hobune teine vahelt lasila äärest välja lükkama , helisema ais kell . Andres jahmatama . olema tema ehk võõras hobune oma pidama ? olema keegi ehk eksikombel oma kell tema regi ais siduma ? " mis see siis pidama tähendama " küsima tema imestanult . " see tähendama , et pea suu ja istuma peale ," vastama Liisinaerdes , kes mõistatus näima mõistma . " sina siis teadma see " pärima Andres . " teadma ," vastama Liisi . " Joosep töö , eks " küsima Andres . " mis sina veel pärima ," vastama Liisi , " laskma sõitma , muidu jääma teine jalg ." last minema , nii et kell paukuma . peale see kuulma veel ainult üks kell peal olema . nagu tulema kirik , nõnda minema ka kodu tagasi Liisi , Andres ja Liine oma regi ees , teine tema järele . aga mis olema kirikusõit kojusõit vastu ! heameel olema tee kas või kümme kord pikem venitama , kui tema tõelikult olema , nii ilusasti helisema ais kell . nagu olema kumbki rangirooma mingisugune väike kirikumees istuma ja Vargamägi noor aina helistama , kui see valge ja õlgpehme regi jõuluõhtu sõitma , väiksem kägar isa-ema raske kasukas suurem keskel . mõis soo peal olema neli Vargamägi regi ees terve voor teine regi ja saan . " Tõmma mööda !" hüüdma Org Joosep tagant Mägi Andres . " lumi olema ju madal ja soo kõva ." Andres tõmbama viivitamata noor mära kõrvale ja pingutama ohi . kolm teine Vargamägi regi vuhisema tema järele . kell paukuma . võib-olla olema ehk mõni teine voor mööda ajama , aga ei maksma , olema ju kell peal . Vargamäelas üksi sõitma täna õhtu mõis soo peal kell . teine ainult vaatama , kuidas kell sõitma , ja nii mõni lausuma oma kaaslane : " Vargamägi vägi minema ." aga kui jõudma hea vutt oma välja alla , siis pidama hobune kinni , võtma kell pealt ära ja Org Joosep pistma tema oma regi õlg alla . nüüd laskma hobune tasahilju väljamägi üles ronima , sest sõitmine olema enam tungiv põhjus : olema helisev kell kihutaja . " alles nüüd saama õieti aru , kui ilus tema olema ," ütlema Liisi teine . " aga laps ," pöörduma Liisi väiksem poole , " pidama oma suu , et isa kell ei kuulma , siis sõitma teine jõululaupäev jälle nõnda ." " kas ema võima rääkima " küsima Liine . " ema võima ," vastama Liisi . " siis rääkima salaja ema ," arvama Liine , sest muidu ei võima ju , see pidama keegi rääkima . laps imestus olema suur , kui tema kamber astuma leidma , et isa ja ema alles laulma ja lugema . olema üsna arusaamatu , kuidas võima tema veel lugema ja laulma , kui kõik koht olema täis nii magus sealiha ja verivorst hais , mis ulatuma ahi ja keris isegi ots õu . aga veel enne , kui üks jõudma küsima või vastama , miks isa ja ema oma palvepidamine nii hiljaks olema jääma , sosistama Tiiu juba Liine : " isa peksma teisepere koer ." tõepoolest olema Andres ja Mari imelik lugu sündima . laps ärasõit olema ahi pooleldi juba küdema , ja kui tukk hõõguv süsi saama , seadma Mari liha ja vorst ahi ning keris , nagu üks või teine olema kohane . vaikne ja pehme ilm tõttu olema koda välisuks lahti jääma . tuba auk uks seisma kinni , suur uks aga olema irvakile jäetud , et suits pääsema välja minema , ja uks vahel seisma ahjuhark , mis takistama tema kinni langema . nõnda korraldama Mari kõik ilusasti , enne kui tema väike laps kamber minema , sest Andres istuma juba tagatuba laud ääres ja ootama , et võima hakkama laulusõna ette ütlema . ka Mari istuma tagakamber , aga aeg-ajalt tõusma tema sealt ja minema tuba , et palvesõna vahel särisev liha ja vorst vaatama , tema teine külge keerama Või muidu pisut liigutama . aga äkki , kui Mari just tuba alles kamber olema saama , kostma sealt kahtlane kolks , nagu olema ahjuhark suur uks vahelt maha kukkuma . Mari ruttama tuba ja nägema kohe , et ahjuhark tõepoolest suur uks vahelt olema maha kukkuma ning uks ise kinni läinud . Mari tahtma juba ahjuhark maa võtma ja tema uuesti uks vahele panema , et see irvakil seisma , sest tuba tunduma alles vingu , aga enne märkama tema pime nurk tünn vahel põlev silm . nüüd alles mõistma Mari , et ahjuhark olema ise kukkuma , vaid et keegi olema tema maha ajama . kassiroju ei võima see olema , tema olema ettevaatlik , ei ajama kunagi nõnda ahjuhark maha . Muska olema laps kirik juurde läinud reevalvur . kes see siis õige kallis jõululaupäev õhtu tema tuba olema tulnud ? Mari võtma ahi eest laudi väike lamp nagu hundisilm ja minema pime nurk vaatama . kostma tige urin . Mari kergitama lamp , et paremini nägema : va teisepere Valtu ! " vaatama kuri ," lausuma Mari endamisi . " Või tema ! vorstihais peale ! ometi kord panema ise ise laks , olema mina juba küllalt nuumsea-söök lõmpsind ja seebitükk ära kand ." Mari lükkama suur uks kõvemini kinni , nii et tema klõmpsti link minema , ja ruttama kamber , kus tema Andres ütlema : " ehk pidama natuke lugemine ja laulmine vahe ." " mis siis olema " küsima Andres . " teisepere Valtu olema mina tuba . Tulnd teine vist läbi auk uks sisse ja ajand suur uks vahelt ahjuhark maha , nii et see minema siis kinni , ei pääsnd teine änam mina eest välja , silm aga aina põlema teine pea ," seletama Mari . Andres panema palveraamat käest , viskama valge pihtkasukas selg ja minema väljast toores haohunnik paras malakas kiskuma . tema teadma väga hästi , kus seisma heinamaa tegema pihlakas ja toomingasegane kubu , sealt kobama tema harjuma käsi pime otsima , leidma aina toomingas ja pihlakas , pihlakas ja toomingas . kui olema muretsema paras tagavara sitke tümikas , võtma laud suurem lamp , mis klaas peal , ja viima see tuba kõrgele nael otsa , et tema valgustama pime ruum . esiteks pidama Mari tuli näitama , aga see ei tulnud miski välja , sest koer õrin ja jooksmine heidutama sedavõrd , et Mari olema võima lamp maha pillama . " ah sina ise urisema veel ," lausuma Andres oma lõhnav toomingas ja pihlakas niisama lõhnav vorst vahel keris vinnutama . ja naine poole pöörduma ütlema tema see natuke aeg pärast : " säh , võtma ka oma asi käsi ," ja andma ka see hea pihlakas . " mis mina nüüd ," vastama Mari . " kaitse , kui mitte muu ," vastama Andres . ja koer urin ning hammas+tepaljastamine vähem hoolima minema Andres malakas suisa tema kallale . ei aidanud see ei haukumine ega hammas õde laristamine , toomingas laksatama niisugune ägedus ja hoog tema selg , et varsti olema muu kuulma kui aga kiunumine ja lausa karjumine . olema enam jutt vastuhakkamine , koer püüdma ainult riist vahel vari leidma , et vähegi hoop raskus kergendama . aga Andres tõukama riist jalg üksteise eemale ja nõnda pääsema tümikas koer iga poole ligi . ainult nii palju olema loom pugemine tulu , et peksja nii mõni malakas vastu riist serv või kumerus tükk raksatama ja tema ahi eest pidama minema uus tooma . kuid nüüd sada hoop veel suurem viha ja ägedus ja tema ei nägema lõpp olema . viimaks ei jõudma koer enam kuidagi valu välja kannatama , sest see kippuma otsetee nagu hing kallale juba . oma meeletus kargama tema sein ääres seisev tünn , mis olema vesi täis . aga nüüd kahmama Andres ahjuhark ja vajutama see haru koer kael peale , nii et see üle pea tünn sumatama , vesi oja põrand lartsatama ja pritse Andres ise nägu ning valge jõulusärk saatma . " tee toapõrand märg ," ütlema Mari , nagu tahtma tema meel tuletama , et aitama juba . aga Andres nagu ei kuulma see sõna . tema laskma koer korraks vesi peale hing tõmbama ja vajutama tema siis uuesti tünn põhi . nõnda mitu kord . alles siis laskma tema koer tünn välja hüppama , ise käratama : " kasima tünn välja ! solkima teine , raip , hobusejoogivesi ära ." surmahirm kargama külm vesi karastama koer tünn , ja kui Andres tema tümikas selg virutama , hüppama tema sorisev karvu leelõukale , sealt keris ette ahjuots . vististi mõtlema tema esimene hoog otsetee keris pugema , kust nii magus hais tulema , aga lähemale saamine hõõgama kerima niisugune kuumus , et koer ahjuots oma tilknev kasukas seisma jääma ja peksja alla vastu jõllitama . " nüüd minema , kurivaim , keris !" karjuma Mari , ja tema hirm olema nähtavasti koer oma sugugi väiksem , kui tema juurde lisama : " Ää reostama , mädand , vorst ; mis laps laud panema , kui kirik tühi kõht kodu tulema ." " las minema , kui küüs kannatama ," vastama Andres , võtma sein äärest ahjuroop ja tõmbama see koer ahjuots alla leesse , nii et tuline tuhk aga suitsema . ahjuesine õhk olema silmapilk nagu kevadine kapsamaa kütis laotamine . Mari karjuma , koer vinguma , Andres kiruma ja vehklema toomingane tümikas . Kogu tuba olema kisa ja kära täis , nagu peetai siin mingisugune talgud kapakali , mitte aga vaikne jõuluõhtu verivorst . koer jooksma tagumine toanurk , kuhu Andres tema järele sööstma . ehk tema küll kasukas juba algus kohe maha olema visanud ja särgivägi jääma , ometi nõretama nahk voolav higi . see higi aurama aastatepikkune viha ja vaen ning kättemaksuhimu Org Pearu ja kõik , mis olema tema ühendus . kui koer taga toanurk jällegi mõni hea mats olema saama ega teadma , kuhu jooksma või hüppama , avama väike Tiiu parajasti kambriuks , et vaatama , mis küll tuba sündima . see silmapilk kasutama koer ja pistma kui nool kamber , viskama laps õlg pikali . küll olema Andres ja Mari laps nagu üks suu karjuma : " uks kinni !" aga ometi olema koer kärmem kui laps . " olema raibe !" kiirus Andres . " oma märg karv kamber ka veel !" kamber algama jaht mööda säng ja lauaalune , kuni koer kargama tagakamber laud , nagu tahtma tema läbi kahekordne aken välja murdma . laud olema aga püha palveraamat lahti jääma ootama , millal pererahvas aeg saama oma hingeõnnistus peale mõtlema . lugemine asemel päterdama nüüd teisepere koer oma märg , tahmane ja tuhane käpp puhas jumalasõna täidetud leht . " minema aken !" hüüdma Mari surmahirm . " saatma niisuke !" kiruma Andres ja laksatama loom tümikas . " jaluli palveraamat ! kas sina saama tuba ! mina sina ehitama !" peagi olema koer tagakamber välja lööma , samuti ka eeskamber . tuba jätkama vemmeldamine , sest Andres olema ikka alles tundmus , et tema õieti olema veel saama koer andma . aga kambriuks käsiraud pistma tuba luuavars läbi , nii et uks enam keegi avama ei võima . " jätma järele ," manitsema viimaks Mari , " sina peksma tema surnu ." " surema , kui tahtma ," vastama Andres peksuvaimustus , " saama risu lahti , muu miski ." aga Org koer olema visa hing , Andres tümikas ei tooma tema surm , ehk küll jääma teine lõpuks kui roisk sein äärde maha ja lõõtsutama ainult , kui peksma . viimaks võtma Andres tema üks käsi kukal ja teine ristluu kinni ning kastma tema veel kord külm vesi tünn . kuna see koer pisut toibutama , andma tema tema veel paar hea jõhkam , tegema suur uks lahti ja ütlema : " kasima välja !" koer katsuma läbi ukseauk hüppama , aga ei jaksama , kukkuma tuba tagasi , nagu olema tema pääsemisrõõm oimetu . tema istuma uks ette , lõõtsutama ja koguma jõud uus hüpe , mis tooma vabadus . " ah sisse saama ja välja änam ei saama ," ütlema Andres , võtma pada kapp kuum vesi ja läigitama see lõõtsutav koer . see niuksatama ja olema järgmine silmapilk läbi ukseauk väljas . " soo , nüüd panema ka välisuks kinni ," ütlema Andres Mari . " suits olema väljas , põlema änam tarvis üks auk lahti jätma ." ja kui kõik uks olema suletud , rääkima Andres vemblatükk korjama ja riist paigale panema , kuna Mari luud veelaik laiali pühkima , et tema rutem kuivama : " Niisuke näru ! rikkuma kallis jõuluõhtu ära ! võõras tuba vargile ! jaluli pühakiri !" " ega tema nüüd vist änam tulema ," arvama Mari , " võima seasöök ja seebitükk pärast mure olema ." " mina arvama ka , ei tema nüüd änam ," lausuma Andres . " mina saama ju niisugune nahasoe , et särk aina liimendama kohe selg , kus tema siis : veel julgema ." võtma kambriuks käeraud luuavars , Mari kohendama ahi liha ja keris vorst , Andres pesema soe vesi käsi puhas ja siis minema uuesti tagakamber , et jõuluõhtu lugema ja laulma , mis esiteks nii ootama olema pooleli jääma . " raip , jälg teind teine jõuluõhtu lugemine , üks just Emmanuel peale ," ütlema Andres palveraamat käsi võtma . tema katsuma koer jälg Emmanuel ära pühkima , aga ei ühtigi . minema abi Mari , aga ei miski . tahtma koer jälg lahti saama , siis minema ka Emmaanuel , nagu olema tema vahel mingisugune seletamatu salaside . nõnda pidama Andres lugema tänane ja ka kõik teine jõuluõhtu Emmanuel koerajälg alt - kuni surm . isegi peale koer ja Andres surm seisma see jälg ikka veel raamat , nagu olema tema osa see igavene rõõm , mis rääkima palve . aga Valtu ise ei tulnud see jõuluõhtu saadik enam kunagi Mägi tuba ega õuevärav ligi . tulema oma kaev , aga mitte kaugemale , sinna jääma tema istuma või pöörduma alistunult tagasi . tänini olema Eespere Tagapere ramm ikka üle käima , olema see ramm mees , sõnn või jäär . ainult Muska olema pidama Valtu alla vanduma , sest see olema hirmus terav ja vali hammas . pealegi olema tema see ilge mood kiskuma , et kui kuskilt hammas kinni saama , siis tema enam sealt üldse lahti ei laskma , jääma kas või tükk tema lõug . sellepärast kartma Muska Valtu , kes olema oma ilge hammas peale nii suureline , et tema päine päev ajal julgema tulema Mägi värav ja isegi õu kõndima ning see toimetama , mis tema juhtuma toimetama olema . tema tegema nägu , nagu ei teadma tema , et Mägi elama Muska , kes olema mürgine madu ja kass rappimine suur meister , see kallis jõuluõhtu saadik aga , kus Muska üks Indrek ja kõik teine kirik käima - õigem kirik juures käima , sest tema valvama teine kirik olema regi - ja kodu tulema paukuv kell teine kirikuline mõis soo peal mööda " lillutama ", muutuma seisukord täiesti . nüüd talitama Muska kodu kui tõsine peremees ja isegi Org pind võima tema vabalt ja julgelt käima oma asi ajama , ilma et olema vaja olnud Valtu terav hammas kartma . ja et siitsaadik Eespere koer aina Tagapere aken all oma asi käima toimetama , kuna Tagapere koer see Eespere aken all kunagi ei tegema , siis võima võõras inimene arvamine tulema , et Eespere kandma viha Tagapere peale , kuna see Eespere vastu aiva sõprus ja armastus hõõguma . kui kirikuline kodu tulema kuulma , mis siin vahepeal olema juhtuma , ütlema noor Andres : " olema mina see teand , siis mina kirik põlema läindk ." " aga kirik olema ju orila ja jõulupuu ," ütlema Liine . " mis sest ," vastama Andres , " see olema võind mina teine jõululaupäev nägema ja kuulma , aga ega siis teisepere Valtu iga jõululaupäev mina tuba tulema . ei tulnud teine enne , nii et olema tema kätte saand , ja võib-olla ei tulema tema änam kunagi uuesti ." see seletus saama kõik kirikuline kui käegakatsutav tõsi aru : noor Andres olema täna suur eksitus tegema , et tema ühes teine kirik olema läinud , sest Valtu peksmine ei korduma võib-olla tõepoolest enam kunagi Vargamägi . ometi ei laskma ei Andres ise ega ka teine tegema eksitus jõulurõõm rikkuja saama , sest õlg olema ju soojamüür ääres maas , seapekk ahi hauduma ja verivorst keris , kus tema mõnusasti krõbe tõmbuma . juba ainult see , et poiss ise kõik vorstitikk olema tegema ja et igaüks oma tikk erimärk külge olema lõiganud , mistõttu alati võima ütlema , kes tegema tikk keegi käsi hoidma , ajama noor meel elevile , tegema vorstisöömine suur ja tähtis jõulusündmus . ainult üks asi olema siin halb : isa ei julgema keegi küsima minema , missugune märk olema tema vorstitikk , ehk olema siis , et see kardetav ülesanne täitmine võtma ise peale ema . tema julgema see , eriti kui tema olema enne üks isa tagakamber laulma ning tema lugemine kuulama . isa ei armastama laps alaline naljatus , eriti vaikne ja püha jõuluõhtu mitte . ikka olema tema endassesüvenenud nägu , nagu veeretama tema hing mure , pea raske mõte . küll olema ka ema samuti murelik nägu , aga tema laps ei kartma , nagu ei pidama tema tema mure tõsine ega tähtis . laps olema vanem püha ja tõsine nägu tõttu jõuluõhtu ja esimene püha väga raske põli Vargamägi . kõht võima küll verivorst , seapekk ja saialeib pinevalt täis puukima ja ka õlg võima pikutama kas või seni , kui tema magama uinuma ja alles esimene püha hommik ärkama , aga tegema ei tohtima miski , mis olema tahtma õlg tegema , sest aeg olema tegemine liiga püha . ka ei tulnud jõuluõhtu ja esimene püha ehk olema siis , et kirikumees olema kirik juba välja lööma - üks külaline , sest siis viskama tema vana pastel kael , nagu vana inimene ütlema , ja see sellepärast , et aeg olema vaikne ja püha . alles teine püha olema külaline ootama ja siis võima ka õlg miski tegema ning toimetama hakkama : võima hommik õhtu ja õhtune hommik mustlane võitlema , pass lööma , kingsepp silm pea välja pistma või lihtsalt muidu hullama , nii et isa eeskamber läbi minema pidama ütlema : " mis sina , hull , ometi tõmmate , tuba nagu kütt ." aga kõik teadma , et see sõna ei sisaldama tõsine keelduma , ja sellepärast ei võtma see keegi õieti arve . peatuma ainult üürike , ja siis minema veel hullem möll lahti . kiilumine ja karjumine tulema mitu kõri korraga , nii et see peaaegu taevas olema võima kostma . suur tolm pärast ei seletama silm viimane püha üks kambrisein teine . niisugune olema Vargamägi noor tõsine jõulurõõm , mis kippuma taevas küündima . õlg istuma tulema ka Liisi ja Maret , aga tema ei maadelnud ega võidelnud mustlane . see panema Liin tähele , kes ükskord küsima : " miks Liisi ja Maret mustlane ei võitlema ? kui tema Andres ja Indrek ei tahtma , võitlema siis ise kahekesi ." aga tema vastama Ants suur asjatundmine : " küll sina olema alles rumal ! see põlema ju püksa jalg , kuda tema siis võitlema ." kuid Liine ei andma järele , vaid seletama : " mis sina valetama , tema olema ju püks jalg , ainult seelik olema peal ." " see põlema ju poiss püks ," ütlema Ants , ja see olema kogu küsimus lahendama . kingsepp silm katsuma Liisi ja Maret ometi kord välja pistma , kuigi see olema päris poiss mäng . aga tema tegema see see silmapilk , mil olema keegi nägema , ainult tema ise kahekesi ja väike Tiiu ning Kadri . teine olema asi üldse teadagi saama , kui mitte Tiiu kogemata olema välja lobisema . kuid see saama tüdruk nägu õhetus ja isa heitma tema üle pisut nali . " eks Liisi jäksaks mustlane võitlema ," ütlema tema , " aga ega Maret suur asi olema ." " tulema mina katsuma ," ütlema noor Andres hooplevalt , " küll mina tema näitama , kuda suss veski tegema ." " mis sina tühi hooplema ," ütlema isa poeg , " vaat kui tulema ise Liisi eest ." " Andres või isa " küsima Liisi kahtlevalt . " Ää hull tükk tegema ," ütlema Mari mees , " et laps minema mustlane võitlema ." aga vana Andres tegema , nagu ei kuulma tema Mari sõna , ja lõõpima edasi : " mis sina , Liisi , sest lugu arvama , kui mina minema õte sina eest " " minema , isa !" hüüdma kõik laps nagu üks suu , sest miski ei tegema tema suurem rõõm ja nali , kui et isa ise minema õlg mustlane võitlema , pealegi veel Andres , kes oma ramm alati nii väga suurustama , et see näitama , kuidas tema ise suss õige veski mängima . " hea küll ," ütlema vana Andres . " sööma kõht enne täis ja hakkama siis peale ." aga silmapilk muutuma nüüd nii põnev , et laps kõik söögiisu äkki kaduma . ei läinud suu alla enam ei verivorst , ei seapekk ega saialeib , kuhu püha ajal võima või nii paksult peale väänama , kui süda kutsuma . äkki hakkama seapekk ei teadma miks kõik kurk kõditama , panema peaaegu süda läikima ja või saama käima suu aina ringi , nagu ei tahtma tema muidu alla minema , kui rüüpama hapu kali peale . " olema sina ka oma mustlasevõitlemine ," ütlema Mari , " ajama kõik söögitahtmine ära , põlema muu , kui varsti teine kõik jälle sahver , niipea kui toit laud ära saama ." ema sõna ei pannud praegu üks tähele , kõik rippuma silm ja kõrv isa küljes , et mis tema küll ütlema ja millal tema söömine lõpetama , et kord hakkama saama . aga isa sööma rahulikult edasi , nagu olema tema mustlasevõitlus jutt tegema . see laps ärevus aina kasvama . " Andres , sööma aga sina kõht kõvasti täis , ega muidu jäksa ," naljatama isa , kui see enne tema lõpetama ja laud tõusma . " olema juba paras kimp peal ja see pidama jäksama ," vastama Andres isa . " kumb kumbki " küsima Liine Ants . " eks nägema ," vastama see elutargalt . " seisma sina vait ," ütlema Andres õde . " mis sina ka mees võitlemine teadma ." viimaks ometi tõusma isa laud . suur silmapilk olema käsi . ärevus tõusma kõrgeim tipp . aga siis viskama isa oma sõna nagu külm vesi rahustus kõik kael , ütlema : " peale söök pidama pisut leib luu laskma , ega siis muidu või ." kõik jahmatama ja igaüks tegema mingisugune oma liigutus , aga kõik olema süda ainult pettumus ja etteheide , mis tema suruma ainus hüüe : " isa !" " mis sina siis see nõnda ninapidi viga ," ütlema nüüd ka Mari . " kas siis tema nii kaua läbema ootama , kui sina magama minema ." " jah , isa ," julgema ka laps ütlema , " sina lubama ju peale söök kohe ." " noh , hea siis küll , kui kõik nii väga tahtma ," ütlema isa viimaks ja minema heitma õlg pikali . " tulema , Andres , seia , tegema siis temp ära ." " no mis sina veel ütlema ," imestama Mari nüüd , " eks tema lähe laps mustlane võitlema , nagu olema tema mõni poisike ." poeg heitma isa kõrvale , pea tema jalg poole . sättima , nihutama ise ja tõstma katse jalg . " hakkama peale ," ütlema isa . " hakkama ," vastama poeg . jalg lööma jalg taha , aga see liusk teineteise tagant ära ; ilma et kumbki lamaja olema õlg kerkima . Järgmine kord olema jalg enam äpardus ja nüüd lendama poeg kukerpall eemale . Kogu tuba rõkkama . isegi Mari naeratama . " see olema Liisi eest !" hüüdma isa . " tulema seia , mina andma sina ka Maret eest ." laps kilkama . Andres heitma uuesti isa kõrvale ja jällegi tõusma jalg , aga ikka endine tagajärg : poeg lendama kukerpall . " tahtma ka Liine , Tiiu ja Kadri eest " küsima isa . " poiss võima ise võitlema ." Andres tahtma ka teine õde eest , aga kõik pidama tema alla vanduma , sest isa olema tema eest väljas . Lõpp ütlema isa poeg : " nägema nüüd ! sellepärast ää kodu suurustama , suurustama väljas , kui tahtma ." " aga tulema kingsepp silm pea välja pistma ," vastama Andres isa , kui tema nägema , et mustlasevõitlemine tõepoolest tema kasu miski ei ripatama . " kus olema sina kingsepp !" hüüdma isa . " tooma tema välja , mina tahtma sina näitama ." tooma õlepalmik kolmejalgne kingsepp , võtma puu ja hakkama tema silm pistma - mees selg vastastikku , ise kaksiti kummargil puu , mis tema kaks käsi kinni hoidma , üks tagurpidi jalg vahelt vahtima ja puu kingsepp silm piste , teine , kes ees . õlgkingsepp seisma , puuots mööda juht , et tema kingsepp silm ei sattuma . kemplema kingsepp kallal tükk aeg , aga olema parata : siin jääma ikka noor Andres võitja . tema pistma isa kingsepp silm pea , aga isa tema kingsepp ei saama . kõik nägema see imeasi , Mari nägema , kes siinsamas seisma . " vanainimene käsi kange ja silm tönts , ei saama änam noor vastu ," ütlema isa viimaks alistunult ja jätma mäng . " ära väsitama täis kõht , nagu olema mõni raske töö teind ," lisama tema juurde ja minema tagakamber . " las mina kasvama veel mõni aasta , tulema tema siis veel mustlane võitlema ," suurustama noor Andres . " mis sina nüüd ikka nõnda ," manitsema tema Mari . " isa tegema sina püha nali , aga sina kohe tõsi taga . sina ju pidama tema tugevam saama , sina olema ju noor , tema vana ja minema veel vanem ." " kust see isa täna ometi niisuke nali peale pidama tulema " imestama Liisi . " ei teadma , kust see tema tulema ," vastama Mari . " aga küllap see ikka see teisepere koer peksmine pärast olema , see lahutama jõululaupäev tema süda ." XXXV Kogu see asi tulema ainuüksi kallis jõuluõhtu pärast , see mõistma Vargamägi Andres väga hästi . sest olema niisugune toaahi kütmine sündima mõni muu laupäev , siis olema keegi ahi hõõguv süsi üksi jätma ja tagakamber lugema ning laulma läinud . muu õhtu olema laps kodu olnud ja tema olema tingimata hulgakesi küdev ahi ees istuma , kes raiepakk , kes luud , kes kummulipandud matt või kes uksepakk . see olema leiduma siin tarvilik toimetus : olema nõiduma soolatüügas sool abil ; olema tuli sülitama , et nägema , kas minema huul see katki , nagu ema ütlema ; olema lihtsalt sool ahi pilduma , et katsuma , kas jõudma nii ruttu õu jooksma , et sool praksumine ei kuulma ; olema küpsetama ork ots või ahjusuuraud kaal ja kartuliratas , mis olema kõige maitsvam toit Vargamägi ; olema vaadatud , kuidas tahm keris põlema , või olema katsuma , kes võima lahtine silm redel või vomm äär kibe suits sees kõige kauem seisma . isegi siis , kui jumal olema olnud niisugune tahtmine , et jõululaupäev olema tormama ja tuisanud , et laps olema saama kirik sõitma , jah , isegi siis olema tema ahi ees istuma , vaid kamber õlg , ja Muska olema istuma seal tema juures või lõõsanud söögilaud all , nõnda et tuba olema pidama ikkagi ainult vorst ja see magus hais leppima . seega olema teisepere Valtu võima kas või jumal tahtmine vastu ukseauk sisse hüppama ja ahjuhark suur uks vahelt maha ajama , mis olema järgnema loomulik paratamatus kõik seesama , mis järgnema nüüdki . ainuke vahe olema jääma , et siis olema saama kaks Andres nahasoe , nüüd ainult üks . nõnda siis - mis olema tulnud , see pidama tulema , kahetsema olema see miski . ja ega Vargamägi Andres kahetsema , kuigi tema just meeltmööda olema , et tema jõululaupäevane koerapeksmine pärast pidama hakkama kohus käima . Pearu kaebama nimelt Andres peale , et see peksma tema " veart " koer , tema majalukk poolpime ja poolkurt ning kõrvetanu tema selg karv lahti , nii et koer külm enam ei võima välja minema . ja kuigi tema sinna minema , siis olema see kasu , sest tema olema endine kuulmine ja nägemine läinud , nõnda et tema ei olema enam endine " veart " koer ja majalukk . Vargamägi mees käima mitu raksu Pearu koer pärast kohus ees ja nõnda saama kogu vald teadma , kui hirmus kallis ja " veart " olema olnud see koer enne jõuluõhtu ; kus Eespere rahvas küdev toaahi hõõguv süsi üksi jätma ja ise tagakamber minema lugema ja laulma . Andres arvama oma poolt , et mitte tema ei pidama Pearu , vaid Pearu just tema kahjutasu maksma , sest see vaikne silmapilk , kus laps kirik olema ja tema ise Mari tagakamber minema lugema ja laulma , nagu see olema iga õige ristiinimene kohus kallis jõuluõhtu , tulnud Pearu koer läbi ukseauk tuba , sööma leelõugas leige vorst ja tõmbama palav süldipada ümber , nähtavasti ise kael , nii et olema siis ime , kui tema peale see kuulmine ja nägemine kaduma ning karv selg pisut lahti minema . väga hull ei võima aga lugu koer olema , sest sült olema enam päris keev , vaid olema juba natukene aeg jahtuma . tema , Andres kahju olema küll Pearu oma võrdlemata suurem , aga ometi hindama tema hea vahekord üleaedne kõrgemalt kui oma jõuluvorst või süldipada ja sellepärast loobuma tema igasugune kahjutasu nõudmine , sest jumal olema andma ja jumal olema võtma , kuigi siin üleaedne koeraniru himutsev suu läbi . nõnda arvama Andres kohus ees . Andres arvamine meeldima vaga ja õiglane kohtunik rohkem kui Pearu oma ja sellepärast arvama lõpuks ka tema , et asi tulema jätma , nagu tema olema . Pearu olema küll kaotama oma koer väärtus , missugune kadu süüdi olema Andres jõuluvorst oma lõhn ja süldipada oma kuumus , aga ka Andres kahju olema väike , sest Pearu koer sööma ja närima vorst olema ikka enam endine väärtus , ja sült , mis pada , maksma rohkem kui see , mis olema tuba põrand . ometi ei võima , Pearu see leppima , sest tema arvama oma koer kuulmine ja nägemine rohkem väärt olema kui Andres jõuluvorst ja süldipada . nõnda siis leidma tema varsti uus põhjus protsessimine . tema olema varas käima , mis olema kuulmata sündmus Vargamägi , ja vargus tekkima kahju nõudma tema Andres , sest see süü läbi kaotama tema koer , see majalukk , kuulmine ja nägemine , mis tagajärg vargus üldse võimalik saama . Vargamägi naaber jõlkuma kogu talv kohus vahe . kõige kangem pakane ei saama tema , õnnetu , hing tagasi tõmbama . kevad pidama hakkama muidugi see pärima protsessimine hooaeg , sest siis algama aed tegemine ja lõhkumine , loom kinniajamine , veepaisutamine , teetegemine ja muu niisugune tarvilik toimetus , mis võima naaber hing täitma . kõik see harilik asi tulema lisa miski uus , mis sünnitama Eespere väga suur pahandus ja meelehärm . nagu ennemalt , samuti olema ka nüüd Vargamägi üleaedne kõrtsileti-esine ehk ainuke paik , kus tema teine keskel kortel viin juures teineteise vahetevahel mõni mehine sõna vahetama . sõna olema enamasti küll kisk ja konks , aga ometi olema tema sõna . aga seekord olema Pearu " äss " Andres " trump " palju vängem , kui tema kõrts sõnamäng sattuma . jutt olema jõululaupäevane koer vemmeldamine ning lugemine ja laulmine . " pühakiri tegema sina süda uhke ja tige ," ütlema Pearu Andres . " mina jõuluõhtu ei lugend ja jätma ka sina koer peksma ." " mina koer käima jõuluõhtu kirik ja jätma sina vorst varastamata ning sööma ," vastama Andres . " sina olema pidand oma koer ka kirik saatma , siis olema tema karv selg , silm pea ja kuulmine kõrv jäänd ." " mina koer asemel olema võind sina ise kirik minema , siis olema mina koer samuti terve jäänd , kuigi olema söönd sina jõuluvorst puripuhas kõik ää ," ütlema Pearu . " mina olema vaja kirik minema , mina võima kodu lugema , aga sina koer lugema ei oskama , tema minema kirik , küll tema siis kuulma , mis seistme käsk ütlema : sina ei pidama varastama ," vastama Andres . " aga kas sina see käsk ei tundma , mis ütlema , et sina ei pidama himustama oma ligimene koda " küsima Pearu . " mis see seia puutuma " küsima Andres vastu . " soo , või mis see seia puutuma ," osatama Pearu . " mina küsima sina see jumalakoda kõrts lett ees : miks himustama sina oma ligimene koda " " mis !" hüüdma Andres . " kes koda olema mina himustama " " mina ," vastama Pearu . " mina sina , varesevihtleja koda " küsima Andres iga sõna üksikult toonitama . " sina , könn , mina , varesevihtleja koda ," vastama Pearu niisama . " kallis üleaedne , jumal olema sina üks koer ogar teind ," ütlema Andres põlastavalt . " miks sina tütar siis mina poeg magatama , kui sina mina koda ei himustama " küsima Pearu nüüd . " mis jutt see olema " küsima Andres ärevalt vastu . " mina tütar magatama sina poeg " " sina tütar mina poeg ," kinnitama Pearu võidurõõmsalt , sest tema mõistma , et Andres olema asi veel aim . " misuke tütar misuke poeg " pärima Andres juhmilt , et nagu silm virvendama lööma . " Liisi ikka Joosep , kes keegi siis muu ," seletama Pearu . " Joosep olema ju tulevane Org peremees , sellepärast ." " Pearu ," ütlema Andres nüüd ja kõik mõistma ühes kõrtsmik , et Andres hääl helisema ähvardav tõde , " Pearu , kui sina täna mina tütar peale tühi lori aad , siis peksma mina sina vaeseomaks , varem või hiljem , kui sina enne ei surema . ja kuigi mina sellepärast pidama vangirood või Siber minema , vaeseomaks peksma sina siiski . peksma sina hullem , kui olema sina koer , peksma sina nõnda , et sina ei nägema enam kumbki silm ega kuulma kumbki kõrv . karv ajama sina keev vesi nagu tapma nuumsiga maha . pidama see meel ." " pidama ise meel ," vastama Pearu uhkesti ja julgelt . " mina põlema sina vaja peksma , sest mina sina vorst sööma ei tulema . sina olema verivorst ja see mina ei võtma suu sisse , ajama mina nuusutama juba öökima . aga sina vuata , kuda sina oma tütar toim saama , et tema änam mina poeg ei magatama ega tema lits ei lööma ." Andres tahtma Pearu kallale tormama , aga see olema see juba ammugi kartma ja jõudma õige aeg üle lett kõrtsmik selg taha hüppama , kuhu tema viinaklaas ühes viin nägu lendama . " tulema välja !" karjuma Andres . " tulema lagedale , kui mees olema ! mina sina näitama , kuda mina tütar sina poeg magatama , kudas tema tema lits lööma . sina , sitt poeg ei jäksag mina tütar magama ." " ega tema ehk muidu küll jäksa , aga kui tütar ise kangesti tahtma ... " rääkima Pearu . vähe puuduma , et Andres olema üle lett tema kallale karanud . " see mina sina ei kinkima !" karjuma tema tuline viha . " aga kui mina õigus olema " küsima Pearu . " jah , kui Pearu õigus olema , kas tema siis tohtima lett tagant välja tulema " küsima kõrtsmik . " siis lööma mina oma tütar maha või peksma tema õuevärav välja ," vastama Andres . " lööma siis oma tütar maha , mitte mina ," ütlema nüüd Pearu ja pugema lett tagant välja , sest Andres olema viimane sõna ütlema jalapealt ümber pöörduma ja kõrts välja läinud . pikk ja vilets kodutee , mis mööda hobune vanker logistama pikkamisi ronima , andma Andres aeg rahunema ja asi üle järele mõtlema . vähene viinaaur olema pea nagu pidu võetud . seal olema veel ainult Pearu ilge sõna ning mõte ja süda tundmus , mis tema mõjul olema tekkima . Andres olema uni pea tulnud , et tema tütar või poeg võima tegemine olema Pearu poeg ja tütar . aga nüüd olema see asi äkki käsi , ilma et tema olema olnud asi vähem aim . see olema nii kuulmata hull , et tema Andres pea ei tahtma mahtuma , kui tema üksinda kodu poole logistama sõitma . kõrts viinaklaas juures , teine keskel , saama tema see veelgi kuidagi aru , aga siin väljas tee ütlema mõistus üles . lihtsalt naeruväärne tunduma , mis Pearu kõrts lobama . aga just see silmapilk , kui lugu kõige võimatum näima , tulema Andres meel , et Pearu olema rääkima tema koda himustamine , ning nüüd sündima Andres peaaju väike võnks , nagu olema hiljutine viinaaur uuesti sinna tõusma . mis olema , kui Liisi siiski Joosep minema ja kui sündima see , mis rääkima Pearu : kui tema saama nõnda Org perenaine ? olema see siis sootuks võimatu ? kas Pearu ei andma siis koht Joosep , kui tema võtma ise naine Liisi ? andma tema ehk siis koht Karla ? aga kui see tahtma korraga Maret Org perenaine ? kas tema siis ka Karla koht ilma jätma ? andma ehk siis koht Juljus ? aga Andres olema ju veel tütar : Liine , Tiiu , Kadri . mis siis , kui üks see Juljus saama ? kui iga Pearu poeg tarvis olema Andres tütar ja iga Pearu tütar tarvis poeg koduväi , missugune poeg või tütar andma tema siis koht ? Või jätma tema kõik oma laps koht ilma , kui tema ise siduma Andres laps ? ei , pagan võtma , nii kaugele ei minema tema ometi mitte ! keegi andma tema lõpuks ometi koht , kui mitte poeg , siis tütar . Andres meel minema peaaegu rõõmus . taevas olema lööma vehklema nagu virmalised . Issand jumal , kui see olema tema armunõu , et Andres oma laps kaudu võima kogu Vargamägi ! jah , siis ei tahtma tema mitte vastu seisma , kui tema tütar minema Pearu poeg või tema poeg võtma Pearu tütar . tema veri tuksuma siis Vargamägi elusoon , tema liha kõndima siis Vargamägi nurm ja niit . miski olema ilm ilusam kui see , see tundma Andres nii selgesti üksinda vanker istuma , kuna aga ratas sügav ja auklik roobas uuristama . kodu ei tegema Andres asi uisapäisa algus , vaid talitama tasa ja targu . tegema jutt kõigepealt Mari . aga see ütlema algus , et tema asi miski olema kuulma . viimaks andma tema nõnda palju järele , et arvama , tema olema ka ikka miski nagu tähele pannud . kaugemale Andres ei jõudma . olema parata , pidama Liisi ise käsile võtma . Mari hoiatus tõttu olema see ette valmistama . aga tema arvama , et kui asi kord juba isa kõrv olema puutuma , siis olema mõttetu veel salgama , ning ütlema sellepärast kõik . " ja sina arvama , et mina laskma sina või keegi teine oma laps Org Joosep minema , kui tema kohta ei saama " ütlema Andres lõpuks . " mitte , et tema ei saama , vaid tema ei tahtma Org kohta ," ütlema Liisi . " ükskõik , kas tema ei tahtma või ei saama , Org koht olema tema ikkagi ilma ja see olema peaasi ," seletama Andres . " aga mina ei tahtma Org perenaine saama ," ütlema nüüd Liisi . " mis sina siis see Joosep otsima , kui sina Org perenaine ei tahtma saama " küsima isa . " ega siis Org üksi koht ilm olema ," vastama tütar . " Org olema Vargamägi ainuke koht peale mina ," ütlema isa , " ja kui sina ega Joosep Org kohta ei tahtma , siis ei minema sina Joosep , see ütlema mina . see ussisugu põlema siis mina tarvis . kas kuulma " " just see ussisugu pärast ei tahtma mina Org perenaine , " seletama Liisi . " Org pidama uus ja parem soo viima , see pidama tegema ," õpetama Andres . " Joosep arvama , et terve Vargamägi olema kihvtitama , siit võima ainult ära minema ." " Vargamägi pidama üks sugukond käes olema , siis saama , muidu mitte ," seletama Andres tütar . " võtma tema , kes tahtma , mina Joosep ei tahtma tema mitte ," vastama Liisi kindlasti . " sina Joosep ," kordama isa mõnitavalt . " sina rääkima , nagu olema sina tema juba üks . Või olema see tõsi , mis Pearu mina kõrts kõik kuulma nägu viskama : sina magatama Joosep " Liisi pöörama nägu kõrvale ega vastama . " olema see tõsi " päris isa . " Pearu ütlema veel rohkem ! tema ütlema : mina tütar lööma tema poeg lits . nõnda ütlema Pearu kõrts ," " Pearu valetama !" karjuma Liisi nüüd , nagu olema tema hoop nägu saama . " siis põlema sina veel Joosep ühtigi olnud " küsima isa . " ei ühtigi , et mina pidama häbenema ," vastama Liisi ja vaatama isa otsa . " siis olema ju kõik hea ," rääkima Andres kergendama süda . " ja tänane päev saadik olema ka see kõik lõpetama , mis tänini sina vahel olema olnd . kui Joosep ei tahtma Org kohta , siis ei tahtma ka mina tema oma väimees . see või tema ütlema ." " mis mina see tema ütlema ," vastama Liisi . " tema olema ju valima , kas võtma mina või Org , teine tee tema ei olema . mina ei tahtma Vargamägi jääma . saama kuhu saama , aga seia ei jääma mina mitte ." " ah siis see olema mina sina kasvatand ja oma aasta ja tervis Vargamägi matt , et sina , mina esimene laps , mina nõnda ütlema " hüüdma Andres . " isa , mina ei ütlema paha pärast , mina ütlema ainult , nagu mina tundma . ja Joosep tundma niisama . see Vargamägi elu olema mina nõnda ära tüüdand , et mis varem , see parem siit kaduma . siin olema alati riid ja kohtukäimine , sellepärast . " " olema see siis mina süü ? olema mina see riid ja kohtukäimine taht ? olema mina see , kes õigus paenutama ja tõde varjama ? ütlema , olema mina see , sina olema juba täis päev sees inimene ," rääkima Andres . " isa , mina põlema ometi sina ja Pearu vahel kohtumõistja ." " soo , või nii !" hüüdma Andres . " sina ei vastama ! sina pidama mina süüdlane ! sina süüdistama mina !" " isa , mina ei süüdistama keegi ," ütlema Liisi . " mis see siis olema , kui sina ei teadma , kes olema riid ja kohtukäimine põhjus , kas mina või Pearu ." " kas mina võima puhas süda rääkima " küsima Liisi . " olema mina sina ilmaski valetama käskind ehk valetama õpetand " küsima Andres vastu . " noh , ütlema siis , isa , kas sina võima oma käsi süda panema ja jumal ise ees kinnitama , et sina üks riid ja kohtukäimine põlema põhjus and " küsima Liisi . " jah , mina võima käsi kas või piibel panema ja jumal ise ees seisma ütlema : mina põlema kunagi Pearu riid norind ega tema kohtukäimine otsind , aga mina põlema ka laps ise ilma narr ja naer tegema , vaid olema kaitst iseenese , oma perekond ja koda au . mina põlema laps tõde , varjama ja õigus kõver väänama , sest siis olema mina teind pühakiri vastu . kui sina see ei nägema , siis olema sina Pearu poolt , olema tema üks mest ja see olema sina Joosep pea pand ." " Joosep ei olema kunagi sina süüdistand ," ütlema Liisi . " tema ütlema oma isa ja sina kohta , et kumbki põlema süüdi , vaid süüdi olema Vargamägi ." " ega see Vargamägi keegi kallale minema ," lausuma isa . " tema ajama inimene teineteise kallale , niisuke olema see Vargamägi oma soo ja raba ." " Niisuke kaval jutt ajama Joosep sellepärast , et tahtma Pearu puhas pesema , ja sina , rumal , uskuma ning tulema mina süüdistama , sest sina olema üks Joosep Pearu poolt ." " isa , mina ei olema Pearu poolt ," kinnitama Liisi . " mis jutt see siis olema , et Vargamägi ajama inimene riid ? aga miks siis mujal riidlema ? ega siis ometi kõik ilm inimene Vargamägi elama . ja siis veel : kui sina tõesti ei olema Pearu poolt , nagu sina ütlema , siis pidama sina Joosep lahti ütlema , sest see olema ju veri tema veri ja liha tema liha ." " ei , isa , Joosep ei ütlema mina mitte lahti ," ütlema Liisi vaikselt ja kindlalt . " mis !" karjuma Andres . " sina julge mina suu sisse kinnitama , et sina ei ütlema tema mitte lahti " " jah , isa , ei mina tema küll lahti ütlema ," kordama Liisi endiselt . " noh , see tahtma mina veel nägema , kas sina ütlema tema lahti või ei ;" rääkima isa ähvardavalt . " mina tahtma katsuma , kes olema siin peremees , kas mina või sina . Või see põlema veel küll , et mina Pearu ise tegemine , nüüd hakkama ka oma laps tema eest sõdima ." " mina sõdima ainult iseenese ja Joosep eest ," ütlema Liisi . " Pearu mina ei puutuma ." " aga kes olema siis Joosep ja kes Pearu ," küsima Andres . " mina silm olema tema üks ." " mina silm mitte ," vastama Liisi juba vähene ärritus . " Pearu ei minema mina eluilmaski , aga Joosep minema ka siis , kui terve ilm vastu olema ." " sina ei minema tema mitte !" karjuma Andres . " minema , isa ," vastama tütar . " ja kui mina ka lukk taha panema , siis minema tema läbi lukuauk ." " siis panema mina sina lukk taha ja toppima ka lukuauk kinni ," käratama Andres . " ja nüüd kasima mina silm alt , mina ei tahtma änam sina nägema ." Liisi hakkama nutma ja minema . peale see kutsuma Andres Mari tagakamber ja rääkima ka see selge keel . Pearu jutt kõrts kuulma olema Andres kohe arvama , et Mari pidama asi juba ammugi teadma , ainult tema , Andres eest hoidma kõik salajas . see ütlema Andres Mari käsi ja nõudma teade , mis aeg see Liisi Joosep juba olema alanud . " see olema ju ikka olnd ," ütlema Mari . see sõna langema nagu torm murtud puu Andres pea . " mis see tähendama : ikka olnd " küsima tema arusaamatus . " laps saadik , see tähendama see ," seletama Mari . " mis olema laps saadik olnd " pärima Andres . " Liisi ja Joosep sõprus ikka , mis siis muu ," vastama Mari . " juba siis , kui mina oma tuba ehitama , kandma Liisi ühes Maret Joosep ja Karla piiriaed äärde saepuru ja pakuots ning see tooma mina laps see eest odrakarask . aga veel enne see olema Liisi ja Maret rukkitalgud ajal sepik võtma ja see Joosep ning Karla viind ." " siis põlema ju ainult Liisi Joosep , vaid ka Maret Karla " küsima Andres peaaegu kohkunult . " ei , Maret ja Karla põlema mina pärast änam märgand ," ütlema Mari . " muidugi , ega sina enne olema , kui Pearu mina jälle kõrts ütlema , et mina tütar tema poeg magatama või miski veel hullem tegema !" hüüdma Andres , kuna tema ise huul värisema lööma . Mari silm laskma nagu püss vesi täis ja tema küsima : " ütlema Pearu nõnda " " eks sina tulnd ise kuuland ," vastama Andres . " terve kõrts ees ütlema ." " Pearu valetama ," ütlema Mari . " kus tema siis valetama , kui sina ise ütlema , et asi olema käima juba laps saadik ," vaidlema Andres vastu . " aga miks ei öelnd sina mina , kui sina teadma " " mina ei teand ju miski iseäraline ja mina mõtlema , et sina niisama palju teadma , ainult ei tegema see välja , nagu sina viis ," rääkima Mari . " sina valetama !" käratama Andres . " sina teadma väga hästi , et mina kõik kurt ja pime olema , ja sina ise aitama mina nõnda hoidma , mängima laps mina vastu kokku . sina valetama praegu ja olema mina ikka valetand . enne mina see ei teand , aga laps suremine saadik minema mina silm lahti . oma süda põlema sina Vargamägi perenaine olndk , jääma ja olema praegu ainult saunaeit . ja mina põlema sina kunagi oma päris mees pidand , vaid ikka Juss , kes riputama ise lehmalaud tahtma kuuseoks . mina võtma küll kuusk kõige juur üles ja istutama tema asemele pihlakas , mis nüüd juba suur puu , iga sügis punane mari teine täis , aga sina mõtlema ikka veel see kuusk peale , kus oks Juss kõlkuma . mina ja Krõõt laps põlema sina kunagi miks pand , olema laps tema meelega raisku minema , olema õpetand see mina valetama , mina seljataga kõiksugu asi sepitsema . ka see , mis sina mina olnd , ei armastama sina õieti , vaid mõtlema aina Juss laps peale , kes olema surnuaeg . nõnda olema sina mina kõrval eland kõik see pikk aasta kui võhivõõras . see elu vili lõikama nüüd . Liisi olema asi käsi ja ega tema Maret tulema jää . et see Krõõt ka nii vara pidama surema !" " Andres , sina tegema mina ülekohus !" hüüdma Mari nutma . " mina tegema muidugi kõik ülekohus - sina , Liisi ja ka Pearu . Liisi ütlema , et ka Pearu ." " sina ütlema , et mina põlema sina ja Krõõt laps miks pand . Kuda võima sina nõnda ütlema ? kas sina tõesti ei nägema , kui vähe see tõsi olema ? mis olema mina oma laps parem teind kui sina ja Krõõt laps ? kas Liisi ja Maret põlema kõik , mis tema vaja ? sina tahtmine vastu pidama hanesigi , et tema padi saama . kas tema põlema ilus riie selg või põlema tema puhas ja valge linane pesu ? minema tema või tänapäev mees ja kuhugi perenaine . kõik põlema küll mina tegema , tema ise olema ju õige tööinimene käsi ots , aga kas mina põlema see nii palju aidand , kui vähegi võimalik . silm tulema mõnikord vesi täis , kui mõtlema , et kui oma tütar . ükskord kasvama , kas siis jäksan tema veel nõnda tegema või olema siis juba vana ja hoopis hädine . ehk ei jätkuma seniks elupäev , kui tema hakkama mees minema , nii et tema eest muretsema keegi võõras või ei muretsema keegi . sellepärast olema nõnda sina ja Krõõt laps eest muretsend , et ehk siis jumal laskma keegi ka mina laps eest muretsema , kui mina ise änam ei olema . külg tegema vahel kange valu ja luud-liikmed nagu läbi peksetud . see aasta olema nüüd hõlp saand , aga kui Liisi ja Maret ära pidama minema , siis hakkama mina raske orjus ... " nõnda rääkima Andres ja Mari tagakamber isekeskis . aga kõik rääkimine hoolimata ei uskuma Mari ometi mitte , et see Liisi asi Andres süda nii väga olema kinni hakanud . tema arvama , et küllap tema viimaks leppima ja Liisi laskma Joosep minema , sest mis siis sest õige olema , et Liisi Joosep minema . vanem riidlema küll , aga eks laps või ikkagi rahu elama ja teineteise leppima . Mari mõtlema sellepärast nõnda , et tema ei tundma ega mõistma kõik Andres mõte Vargamägi kohta . Andres mõte aimama ja hindama ehk ainult Org Pearu õieti . sellepärast ütlema tema oma esimene poeg , et kui tema Mägi Liisi võtma , pühkima suu Org koht puhas , sest tema kinkima Org ennem vallasant , kui et laskma Andres tütar Org perenaine . Liisi ise vastu põlema tema küll miski . Liisi isegi meeldima tema , sest tema olema niisama hele hääl , nagu olema Krõõt , kuigi tema olema Krõõt silm , mis olema Maret . aga küsimus olema siin mitte Liisi , vaid Andres sugukond , ja see Org Pearu ei kannatama , ammugi mitte Org . " Org olema ju sina ise peremees ," ütlema Joosep isa , " kuda siis mina siin saama peremees hakkama . ega mina siis ometi jääma siin sina surm ootama , parem minema mujale , eks ikka mõni koht kusagilt käsi saama , rent ometi , kui ostma ei jäksa . onu rääkima , tema lubama aitama , ja ega siis sina , isa , mina laskma päris paljalt minema ." " ei noh , poeg , see küll mitte ," vastama Pearu . " küllap mina sina otsa peale aitama , kui aga ise mees olema . aga Org peale ära sina siis änam lootma , see saama Karla või keegi teine , kes rohkem veart olema ... et see ka nüüd nii hullus pidama minema ja et sina oma keegi teine naine ei leidma ," tähendama isa lõpuks . " Aeva mina keeld vastu pea tegema ." " las nüüd olema pealegi , isa ," vastama Joosep . " see vist pidama mina nõnda olema , mis muu . sina võtma oma isa tahtmine vastu saunamees tütar ja mina minema Mägi Andres väimees ." " Või nüüd mina sina naine elama ," lausuma isa , " aga ilus põlema see mitte , et sina mina vihamees tütar ... " aga noor ei hoolima vanem viha , nagu ei hoolima tema ka Vargamägi , kust see viha olema pärit . tema olema valmis nii ühene kui ka teine loobuma , et minema õnn otsima mujalt , kas või maailm ots , nagu pidama õnn ikka olema kaugel . siit tahtma tema kaasa võtma ainult mõni väike mälestus : mõni aiaauk , kus tema olema mängima , mõni nisuleib või odrakaraski-tükk , mõni palgivirn , kus tema hea ja kuri ilm öösiti olema istuma , mõni kevad ja lilleline vainu , mõni kaugelt kuulma laul ja nõresokste kask - see ainult tahtma tema mälestus kaasa võtma ning see varandus ei saama tema keegi keelama , see varandus ei tundma teine õieti . " sina ei olema oma esimene poeg õigus veart ," ütlema Pearu üks teine kord Joosep , olema pisut purjus . " Mägi Andres olema sina oma läätseleem ära meelitand . et mina vana silm veel see pidama nägema !" aga Joosep tulema õige aeg vaim peale ja tema vastama isa : " isa , kirjutu olema , et sellepärast jätma mees oma isa ja ema maha ja hoidma oma naine poole ." see sõna tegema Pearu purjus meel haige ja tema ütlema härdalt : " ning seesinane teine sõna : ja tema pidama üks liha olema ." " nägema nüüd , isa , nõnda ütlema pühakiri ," kinnitama Joosep . see saadik ei saama Pearu enam poeg õieti kuri olema tema naisevõtmine pärast , kuigi see tema ei meeldima . tema kas vaikima , või kui hakkama purjus pea see rääkima , siis tulema tema ikka meel , kuidas Joosep tema pühakiri olema noomima , ja tema meel saama härras . võõras see jutustama võima tema lausa nutma hakkama , ütlema : " et mina vana kõrv veel see pidama kuulma , et mina oma laps mina pühakiri noomima !" Andres süda olema nii kerge nõrgutama , sest tema olema kunagi purjus ja iga piiblisalm oskama tema peagi teine vastus leidma , mis esimene ümber lükkama . sellepärast olema pühakiri tema peaaegu mõte kiri , õigem - eluliselt väärtus kiri , sest vasturääkiv salm kõrv seadma jääma tema järele ainult väitmiseoskus ja hingeline tühjus . Viimane aasta kõik vaba tund südamerahustus piibel taga istuma lugema Andres tema sõna otsekohene mõte tühi , sest ikka enam ja enam muutuma see raamat tema mitte hingekosutus , vaid omakasuline õiguseraamat . aga mis aitama tema õigus , mis tema piibel ise välja lugema , kui olema võimalik see õigus maksma panema ? mis aitama jumalasõna , kui jumal ise oma sõna Andres arvama Vargamägi ei pidama ? isegi oma laps ei saama tema nõnda talitama , nagu seisma pühakiri selgesti lugema . see tõetundmine röövima Andres ikka enam ja enam rahu . öösel norskama tema küll valjemini kui kunagi varem , aga seesama soni tema niisama valjusti ja ärkama siis äkki , nagu olema tema tõsiselt magama , vaid magamine ainult mängima . Liisi järele valvama tema päev ja öö , lugema sõna otsekohene mõte tema jalajälg ja tema süda salajasem liigutus . ikka ja jälle võtma tema tema uuesti käsile , katsuma tema meel muutma . aga tüdruk olema ja jääma kui raud . nutma ja käima päev otsa punane silm ringi , kuid järele ei andma . " kas sina siis mitte teisiti ei võima , kui isa see nii väga tahtma " küsima tema kord Mari pisarsilmil . " kui sina ometi Joosep jätma , siis saama mina süü lahti , et olema sina halb tee laps minema . isa viskama see mina ühtepuhku ette ." " ei , sina , ema , põlema mina kuhugi halb ajand ," vastama Liisi . " aga Joosep mina siiski ei jätma , tegema isa , mis tahtma ." " aga kuda sina siis tema minema , kui isa nii tuline raud vastu seisma " küsima Mari . " küll tema hakkama mina ise varsti ajama , ootama aga , ema ," vastama Liisi . " Ää hull jutt aa ," ütlema ema . " miks tema siis sina ise ajama hakkama " " küll sina nägema ," kinnitama tüdruk . " Liisi , kuulma , mis sina mõtlema tegema " " ema , ära küsima , muidu olema jälle sina süüdi ." " armas laps , kallis laps !" paluma Mari härdalt . " tee nüüd , mis sina tegema , aga ää sina see hull tükk tegema , et sina Joosep enneaegu laps saama . sina ema Krõõt nimel paluma mina sina , tema tahtma nii väga , et mina sina teine ema olema ." " aga kui isa mina muidu Joosep ei laskma ," vastama Liisi avalikult . " nojah , mina arvama kohe , et sina see mõtlema ," nutma Mari . " Issand jumal , kui kange sina mõlema olema , niihästi sina kui isa ! ja teine niisama , nagu tegema Vargamägi kõik nii kange . küll mina siin veel päiv saama nägema ! minema lõpuks sama kange kui kõik teine , tee süda kõva , siis võima elama , muidu ei võima , tapma ära . vanadus tulema enneaegu . kui sina ema surema , siis mina ei mõi veel ; miks tema küll nii vara pidama surema . aga tema põlnd see kangus , mis Vargamägi pidama olema , kui siin elama tahtma . tema ei pand oma süda ilmaski kõva ja nõnda siis pidama tema noorelt surema ." aga nähtavasti ei saama Andres alati oma süda kõva panema , et olema kergem elama . ka tema vananema viimane aeg mitte aasta , vaid päev , kuigi olema see mõjutama ei raske haigus ega muu eriline põhjus . mees hakkama nagu kõdunema , seest ja väljast korraga . kui tema mõnikord endassesüvenenult oma piip tossutama , lausuma tema mõtlikult oma elu kohta : " elu olema , nagu pidama sina tema hunt hammas vahelt kiskuma ." Viimane Pearu kõrts kokkupuutumine tagajärg olema peale muu jällegi kohtukäimine : Pearu süüdistama Andres , et see visanud tema raske viinaklaas nägu , nii et sinine muhk üles ajama , mis kohtumees oma silm võima nägema . see tegu eest mõistma Andres trahv maksma . tema olema võima omakorda Pearu " sisse kaevama ", et see tema tütar kõik kuulma olema lits sõimama , aga see olema nii hull ja nigerik asi , et Andres see ei tihanud . olema ju kindlasti teadma , missugune " äss " Pearu kohus ees välja mängima ja kui hull tema kogu lugu võima ajama . nõnda siis jätma Andres asi sinnapaika . Rask süda tulema Andres kohus kodu ja heitma varakult magama . Surm haavunu ja tuline viha Pearu vastu trahvimaksmine pärast , virguma tema südaöö , panema lamp põlema , võtma kapp piibel ja hakkama oma jumal kõnelema Hiiob suu läbi . aga täna tundma tema ise nii vilets ja haletsemisväärne Issand ees , et tema meel ühes Hiiob härras minema ja tema nutma puhkema , nagu olema see sündima mitu-setu aasta . Mari , kes uni olema viimane sündmus tõttu nagu lind oks , kuulma ase oma mees kõnelus jumal . ka tema meel minema härras ja tema nutma säng tekk all . aga viimaks ei suutma tema enam vastu panema , tõusma ase , nagu tema olema , ja jääma sängisamba najale seisma , jäme linane särk selg , lühike triibuline seelik see peal . ei tema julgema mees juurde astuma , seisma ainult kõveras ja köökus sängisamba najal ja aitama tema laud äärde , püha piibel juurde nutma . Mari mõtlema , et ehk nõrkuma Andres süda ja ehk rääkima tema tema , Mari , mõni sõna nõnda , nagu rääkima tema see abielu algul . Lõpp , Mari olema tahtma rääkimine , tema olema rahulduma see , kui Andres korraks olema lahkelt tõstma oma silm tema poole ja vaadanud tema nutmine - see olema tõepoolest küllalt olnud . juba ainult see eest olema Mari Andres öelnud , mis mõte olema Liisi Joosep ja ise . aga kõik minema teisiti , kui Mari olema lootma . tema nutuabi sängisamba najal olema asjatu . sest kui Andres tema nägema , saama tema ise kohe võit , kuivatama silm , panema piibel kinni ja ütlema : " mis sina viga ? mis sina tahtma ? kas ka südaöö ei tohtima üksi olema " Mari ei vastama , nutma ainult kõveras ja köökus sängisamba najal . Liisi suur saladus olema tema hoopis unustama . Vesi siis , kui Andres juba tuli kustutama ja säng pugema , ei liikuma Mari paik . tema ärkama alles , kui Andres tema ütlema : " no mis sina vahtima seal , kui sina magama ei saama ." alles nüüd kobima Mari mees kõrvale säng , kus tema enam hommik silm kinni ei saama . pinev ja piinlik päev kestma Vargamägi peaaegu kogu suvi , sest Liisi ja Joosep lugu vari langema kõik peale . kõndima imelik aimdus inimene süda , et rõõm olema lahkuma mitte ainult isa ja ema , vaid ka vanem laps . rõõm olema läinud noorem laps süda , et hõiskama , naerma ja lõõritama seal . aga tema tegema see " suur ja vana " salaja , sest see ei armastama enam rõõm . ei olnud enam Liisi ja Maret lust küll tantsima ja ringmängutama minema , sest kõik koht olema hull kõla täis . nagu olema keegi seisma Vargamägi kõrgem tipp vana pedakas all ja kõvasti-kõvasti pasun puhuma - nõnda kostma see , mis Vargamägi sündima , teine soosaar ja välimaa nurk . liikuma jällegi käsi käsi ja suu suu mingisugune inetu ja ropp laul poiss keskel . aga see laul lugema ka tüdruk hea meel ( häbi pärast muidugi salaja ), sest olema tõsisem ja otsekohesem rõõm , kui et ometi kord oma silm nägema , kuidas Vargamägi tüdruk lausa puhas tõsi ütlema . tänini olema poiss ikka Vargamägi tüdruk saba olnud , sest tema olema laulmine hele hääl ning rääkimine ja naermine suu paras koht , aga minema nüüd veel . nüüd teadma kõik , mis loom seal Vargamägi elama . nõnda siis tekkima Vargamägi mure ja pisar ümberkaudne väljamägi nii mõni rõõmulill . see võima olema lohutus teine ja ka vargamäelaps ise see raske päev . ainuke , kes miski ei hoolima , olema Vargamägi noor Andres , sest see hakkama juba sedavõrd tugev saama , et tema hoolimatult võima igaüks vastu lõug andma , kes tema nina alla tulema larisema või oma ropp laul jorisema . tema ’ p see olema , kes Vargamägi Eespere heinamaa , olema mets või jõgi ääres , vahetevahel hõiskama ja huikama , muidu olema siin aina vaikus valitsema . sest kui Liisi ja Maret teine suvi eeskuju mõnikord oma lauluhääl tõstma , siis ometi nii tasa ja kurvalt , et see kuigi kaugele ei kostma . rõõm kadumine süda kaduma ka kumedus kurk , heledus hääl ja üks ei võima kindlasti ütlema , kas endine heledus veel kunagi Vargamägi kõlama või mitte . Krõõt olema millalgi siin oma hääl helistama , Org Pearu olema see kuulma , kui tema esimene kord piiriaed lõhkuma , et teisepere siga oma rukis laskma , aga kus olema nüüd Krõõt oma hääl ? eriti vaikne muutuma Mägi heinaaeg lõpp poole , nagu kartma mingisugune raske kõu või nagu varjama mingi suur saladus . Liisi ja Maret rääkima ainult kahekesi veel , teine juuresolek muutuma tema nagu tumm ja kurt . aga rukkilõikus päev muutuma äkki kõik elav ja kisa ning kära olema kogu Vargamägi täis . ka saunarahvas saama see oma osa . algama kõik see , et vana Andres Mari tasakesi küsima : " kas sina olema mina Liisi tähele pand ? mis tema õige olema " " olema ikka vaadand ja aru pidand , aga ... " vastama Mari . " noh " küsima Andres . " aga tema ise põlema ikka veel julend küsima ," ütlema Mari . " mis seal veel küsima ," sähvama Andres . " tema ei saama ju änam õieti küürutama ." Mari vaikima ja värisema . " kutsuma tema väli kodu ," ütlema Andres . " Andres , ära torm saama ," paluma Mari . " mõtlema , et tema olema niisuke , mõtlema , et võima jumal teadma mis juhtuma ." " mis siis veel võima juhtuma " küsima Andres vastu . " kõik minema kurat ja kõik käima ka kurat !" " kuld Andres ," rääkima Mari pisarsilmil , " mina ei julgema Liisi kodu kutsuma , kui sina nõnda rääkima ." " siis minema kutsuma tema ise , ükskõik !" karjuma Andres . " mõtlema ometi , vanamees , et mina oma seesama päev käsi olema , kui mina kahekesi õpetaja ette minema ," rääkima Mari , hoidma välisuks link kinni . " mis päev " küsima Andres . " mina kandma ju Indrek kolmas kuu rind all ," ütlema Mari . " kas siis mina elama oma vanem hool all " küsima Andres . " mina olema ju täiskasvanud inimene , muretsema ise eest ise . ja mis olema õpetaja see tegemine " " las Liisi minema ka ja hakkama iseseisvalt elama , heitma tema peale arm , nagu heitma see korral õpetaja mina peale ," rääkima Mari paluvalt , seisma ikka veel uks juures , sest tema lootma , et ehk pääsema tütar kutsumine . " kas tema mina peale arm olema heit " küsima Andres . " eks siis tema heitma jälle oma laps peale arm ," vastama Mari . " laps !" hüüdma Andres . " ussisugu tulema sealt , mitte laps ! minema juba kord , ää seisma seal uks najal ." " Issand jumal , halastama mina peale !" paluma Mari härdalt , kui tema minema Liisi kutsuma , astuma ikka nagu samm edasi , kaks tagasi . tema ei hüüdma kaugelt , vaid minema peaaegu rukkilõikaja juurde , et nõnda tagasi tulema rohkem aeg olema Liisi rääkima . põld olema nüüd kõik selge , et kodu olema miski lahti . juba esiteks panema ime , et miks küll isa äkki heast-paremast kodu minema ja sinna nii kauaks jääma kõige ilusam lõikuseilm , kuna aga rukis olema pudisevalt küps . enne lahkumine vaatama Liisi Maret tähendusrikkalt silm ja minema siis ühes ema . " kui ometi sina meel nõrkuma ," ütlema Mari Liisi . " mõtlema ometi oma laps peale ." " ema , mina mõtlema ju , mina olema kõik see päev ja tund aina mõelnd , mina ei saama änam öösel nahk silm peale ," rääkima Liisi . " noh , siis paluma isa , paluma tema ilusti , tunnistama ise süüdi , see aitama ehk natukene ," õpetama võõrasema . " tema olema ju sina oma isa , tema sina ometi võima paluma , ega see võõras olema ." " mina ei saama tema paluma , kui tema mina nõnda rääkima , nagu olema mina ja kõik teine süüdi , ainult tema olema õigus . lööma mina või maha , aga mina ei paluma ," rääkima Liisi . " kui tema ütlema mina üks ilus ja hea sõna , nii , et mina tundma , et tema mina oma laps pidama , siis tegema mina ehk kõik , mis tema tahtma . mina olema mitu kord mõelnd ; et ei teadma , mis siis olema olnd , kui isa algus kohe ilusti mina juurde olema astund ja mina heaste rääkind . mina olema ehk Joosep lahti saand , kui isa mina olema palund . aga tema ainult kärkima ja kässima ning ikka kuri . nõnda aga saama ka mina kuri ." " sina olema ju noorem , sina pidama enne järele andma ," ütlema Mari . aga Liisi ei võima sinna miski parata , et tema olema oma isa noorem , järele andma ei tahtma tema sellepärast veel mitte . " olema isa nagu kaks tilk vesi üks ämber uure ," lausuma Mari natuke aeg pärast . " ainult hääl olema sina nagu pisut Krõõt ." " kõik ütlema , et mina olema ema hääl ," ütlema Liisi . aga inimene olema see kunagi öelnud , kui tema olema kuulma , missugune hääl rääkima Liisi viimane aeg isa . see hääl olema nagu õnnis Krõõt hääl nehkugi ja nõnda pidama tahes või tahtma arvama , et Liisi olema kaks hääl - isa ja ema hääl , mis tema kordamööda tarvitama . kärsitult ootama Andres kodu . peaaegu tahtma tema juba vaatama minema , kuhu tema nii kauaks jääma . niipea kui naine uks sisse astuma , küsima Andres kohe nõudvalt : " Liisi , mis see pidama tähendama ? mis sina olema " " eks sina nägema isegi , mis mina olema ," vastama Liisi , nagu olema tema häbi natuke . " kust sina see olema saand " küsima isa . " Joosep ikka , kes muu !" vastama Liisi . " ega mina tema küla põlema käind otsima ." " Liisi !" paluma Mari härdalt . aga juba tormama Andres rusikas käsil tütar kallale , tarvitama seejuures tema kohta kõige ropem sõimusõna . vististi olema tema oma laps vaeseam lööma - nii põhi olema tema haavuma oma isalik tundmus ja nii väga tundma tema oma võimetus tütar vastu - kui mitte Mari õige aeg vahele olema karanud , käsi üles tõstma ja meeletult karjuma : " lööma mina maha , aga ära tapp iseoma ja teine mees laps !" Mari hääl , silm , näoilme ja kogu seisang pidama küll väljenduma kohutav meeleheide , sest muidu olema Andres tõstma rusikas tema ette seisma jääma . Liisi keha olema valdama mingisugune tuimendav ning oimendav kramp ja tema näima üsna ükskõik olema , kas silitama tema õrnalt käsi või valama tema puu pea , ikka seisma tema nagu post . aga kui tema nägema , et Mari oma meeletus Andres võit olema saama , siis lööma tema keha äkki lõtv ja tema langema sängiserv , suruma käsi silm ette ja hakkama nuuksuma - niisama kramplikult , nagu tema esiteks seisma . " välja mina maja ," karjuma Andres , " muidu näitama ise , kus meister auk teind ! kes olema häbi jumal ega inimene ees , see ei kõlbama mina silm alla !" " Andres , pai Andres !" paluma Mari , kuna Liisi ainult nuuksuma . vaevalt taipama tema , mis isa rääkima . " kui mina lõuna kodu tulema , siis olema maja tühi , muidu ... " ütlema Andres ja minema mürinal uks välja . Liisi ja Mari jääma kahekesi . ka Mari hakkama nüüd vaikselt ja härdalt nutma , istuma tütar kõrvale sängiserv . nõnda kestma see tükk aeg . kui Liisi viimaks nutt hakkama mööduma , küsima Mari abitult : " mis siis nüüd saama " " mis ikka ," vastama Liisi alistunult . " pidama kuhugi minema , ega seia jääma änam või ." " aga kuhu sina siis minema , armas laps ? kuhu " " olema see Maret arutand , sest mina kartma , et see nõnda lõppema võima , nagu tema nüüd lõppema ," rääkima Liisi , " aga mina ei mõist miski välja mõtlema . sest ega Org ikkagi või minema ." " Org küll mitte , jumal hoidma see eest ," ütlema Mari . " mõni teadma , mis siis Pearu tegema , ja kes see pereeit hing nägema ." " kui minema esteks Aaseme või Hundipalu ," arvama Liisi . " kuulma , minema õige parem saun ," ütlema Mari . " ega isa sina sealt ikka tulema välja ajama ja pärast ehk andma tema süda järele , võima ehk kodu tagasi tulema . nõnda ei tõmbama asi kohe ilma kell otsa ." Liisi imestama , kuidas küll ei tema ega Maret see lihtne mõte olema tulnud . muidugi nõnda olema kõigeõigem ja parem . esiteks saun ja küllap seal siis nägema , mis edasi saama . lõuna väli kodu tulema ja Liisi mitte kuskil enam nägema ei lausuma vana Andres sõna , nagu olema tema Krõõt muu tütar olema kui aga Maret üksi . alles mõni päev pärast tegema tema Mari asi jutt , tahtma kuulma saama , kuhu Liisi olema läinud . " kus tema siis ikka pidama minema ," ütlema Mari nagu vabandavalt . " mis sina sest na väga pärima ." " Org " küsima Andres tigedalt . " mis tema siis praegu Org ," vastama Mari . " eks tema ikka saun läind , kuhu siis mujale . mina ajama tema sinna , mõtlema , et eks sina seal ikka laskma tema olema ." see peale ei vastama Andres miski , ja nõnda see jääma . XXXVI Liisi pidama saunarahvas juures pisut nagu hea päev , sest välja töö ei pääsema tema ju kuhugi . aga käsi rüpp ei hoidma tema ometi mitte , vaid hakkama see peen nipet-näpe valmistama , mis varem või hiljem iga noor naine tarvis minema . tegema hommik õhtu ja katsuma vahetevahel laulma , aga see olema suur asi , sest silm tulema laul vesi täis . tädi olema päev päev kõrval pere töö , olema Mägi või Org , viimane ainult siis , kui esimene tema ei vajama . et tädi tarvis olema lehmalüpsmine ja põrssasöötmine pärast lõuna saun juurde tulema ja et tema ka õhtuti rohkem aeg olema , siis tegema Liisi tema kodune talitus , nagu olema tema saama mõni saunanaine . Madis luud-liikmed ei tahtma enam sõna kuulama . ligi kolmkümmend aasta olema tema mõis ja Vargamägi ning teine peremees kraav kaebama , solistama varane kevad kuni hiline sügis külm rabavesi , aga nüüd ütlema tervis lõpuks üles . käsi olema veel jõud olnud , aga jalus olema raske jooksev , see ei liikuma enam . ajaviide punuma tema pere pastlapael , tegema mari ja kartulikorv , veis lõõg , heinavõrk , luud , lusikas ja kulp ning muu tarvilik kribu-krabu . materjal pidama tema muidugi käsi viima , sest tema ise ei pääsema see enam järele . puudus pärast olema Madis olnud vaja käsi ega jalg liigutama , sest suur töö ja kokkuhoidmine olema tema aasta kestel paarsada rubla järele jääma , mis seisma Mägi Andres käsi hoid . Madis olema nii mõni kord Andres öelnud , et ega tema see raha tagasi tahtma , kui aga tema surm võima saun jääma ning kui ka tema eit eest pärast Madis surm olema muretsema : ka ei tahtma tema , Madis , et tema ise või tema eit ükskord Vargamägi lahkuma nagu vallasant või kerjus , vaid see pidama olema nagu kord ja kohus matus ja tema pidama mõlema lööma kaks kell , nagu olema tema elama ja surema täieõiguslik inimene . kui Andres see kõik eest tahtma hoolitsema , siis pidama see paarsada rubla rahulikult ise . Andres julgema Madis kui mees mees rääkima , sest tema olema tähele pannud , et Andres oma sõna ei sööma . sellepärast pidama Madis Andres lugu . tema vanem tütar Liisi rääkima tema nõnda , nagu olema tema tema vastu lugupidamine . ja kui see tema vahel aitama tulema , rääkima tema tema krägisema : " Vana vedru ei painduma änam . ja valutama teine , mädand ! aga eks tema siin Vargamägi kraav ikka see pealops saand , kus mujal . jajah , Vargamägi , ei kusagil mujal ! see sööma veel mõni teine mees luud-liikmed , ei mina üksi . olema enne söönd ja sööma ka edaspidi . see sööma kõik luud-liikmed , ei tema himu muidu täis saama . seal tema olema nüüd see lepikualune : kas sinna vähe olema kraav kaebama , aga olema tema nüüd kõva ja kuiv ? ah , äh , äh ! eks minema katsuma , kui kuiv ja kõva tema olema . millal käima Andres viimati seal oma lehm rükkima ? eks see olnd ju alles mullu kevad . ja kui mitu aasta olema tema juba see soo siin kuivatand ja kraavitand ? oma paarkümmend tugevasti . nojah , mina olema siis neljakümnene , kui mina väli rammukatsumine kivi tõstma . see olema nimelt Pearu pärast , Andres tahtma teadma , kumb olema kõvem , tema või Pearu . aga juba siis nägema mina kohe , et see mees olema jumalavili toidetud , mitte aganaleib ja magasiait puru . ei mina saand kivi tõstmine tema ligi . aga mina olema see kord ometi paras mees , kes kurat ei kart mina , pistma igaüks rind kokku , kui paras kilk pea . aga Andres vastu ei saand ... muidugi , nüüd põlema mina änam mees olema , aina naine kohendama ja aitama . aga mis sest Andres järele olema jäänd ? mis olema kõik järele jäänd , kes mina siin vana olema ? minev aasta vaatama Andres käsi : sõrm kange , könksus ja haarakil . jalg ja ristluu teine käima kui igavene puuhunt . piht vimb , nagu kasvama küür selg . kaelasoon kui köis väljas , põlema endine Andres änam kuskil . ja kus olema Krõõt , sina õnnis ema , see kuldne inimene ? kui sina , laps , teadma , misuke kuldne inimene olema sina õnnis ema ... ehk kus olema Juss ja tema laps ? kus olema mina ja mina vanamoor poeg ... ? teadma , Liisi , isa tegema ju sina ainult sellepärast nõnda , et tema põlema änam endine mees . ei tema enne põlema niisuke asi teind ! siis põlema tema kes kurat kart , olema laps oma tütar kas või vanasarvik ise minema , sest tema olema öelnd : kes võima miski mina ja mina laps vastu ? õige , õige , õige ! Andres põlema änam endine mees , sellepärast tegema tema nõnda . enne ei lugend tema nii palju , aga nüüd lugema . mina isa armastama ka piibel lugema , nagu Andres , aga mina , laps , panema tähele , et piibel lugemine tegema tema kuri ja õel . piibel pärast põlnd mina änam kodu hõlp . see saadik olema mina piibel ikka eemale hoind , põlema tema ilmaski lugend , ja mina arvama , et kui mina olema laps , siis põlema mina tema vastu mitte nõnda kuri ja õde , kui olema mina isa mina . Niisuke lugu olema mina piibel . olema vahel mõelnd ja arutand , sest mis mina üksinda ikka see pikk päev tegema , olema nimelt mõelnd , kui sina ja sina päiv nägema , et ei teadma , kas Andres õige ka see asi piibel olema külge hakand või . tema enne ei olnd nii riivatu , Pearu olema hullem , kodu ja väljas , aga nüüd olema nagu Andres riivatum . ei mõistma kohe arvama , mis see olema . mina mõtlema aina , et see olema ikka piibel , ei muu ühtigi . mis sina see õige arvama ? olema juba ka täis inime ... " " mis mina nüüd , aga hull olema see asi küll ," lausuma Liisi , kuna tema ise silm vesi täis tulema . " mina olema küll arvand ja rehkendand ," rääkima Madis , " aga ei leidma keegi muu kui aga piibel . sest vaatama , laps : käsk ütlema , et sina ei pidama oma jumal nimi ilmaasi suu võtma . aga ehk ei pidama ka jumal sõna liig sagedasti suu võtma ? see olema mina arvand ja rehkendand . jumal olema inimene kangem ja eks siis olema kangem ka tema sõna . ja kui nüüd nõrk inimene , olgugi see niisuke vänge mees nagu sina isa , nojah , kui nüüd see ajalik inimene liig palju ja sagedasti igavene jumal kange sõna lugema , siis tegema see tema süda kange , sest halb sõna rikkuma hea komme ära . mitte et jumal sõna olema halb , vaid tema saama halb , kui inimene tema ühtepuhku oma suu võtma . kui jumal ise oma sõna nõnda lugema või rääkima , siis olema see sõna hea , aga inimene suu ja kõrvale olema tema liig kange . nii kui mõni kange viin , ütlema puhas piiritus . ja kes olema harjund piiritus , see teine viin olema änam viin ja tema ei panema tema miks . samuti ei panema see , kes jumal kange sõna harjund , änam inimene sõna miks . aga ütlema nüüd ise , mis asi tahtma sina inimene süda pehmendama , kui sõna änam tema peale ei hakkama ? mina mõtlema nimelt ajalik inimene sõna , sest kaugele sina siin ilm ja elu jumal kange sõna ikka pääsema . mina isa olema nõnda , et tema mina sõna änam miks ei pand , sest tema olema nii väga kange piibel sõna harjund . no mis mina võima tema ütlema , kui tema lugema mina pühakiri pea nagu raamat ? mitte kui miski . nõnda põlnd mina elu viimaks änam miski õigus , vaid kõik õigus olema tema käes . aga kuda sina siis siin ilm elama , kui sina änam sugugi õigus ei olema ." " jah , ega mina küll kuskil õigus olema ," ütlema nüüd Liisi . " ja ema ka ei olema , õigus olema kõik isa käsi ." " no see mina ," olema Madis nõus . " mina olema oma isa niisama . tema ütlema mina ikka , et tema ei võima mina õigus andma , sest see käima pühakiri vastu , aga mis inime see siis olema , kes elama pühakiri ja käsusõna vastu . mina pidama tema kartma ja armastama ja mina kartus olema isa meelest mina armastus mõeduks . aga tema ei olnd tarvis mina kartma ja sellepärast põlnd tema ka mina vastu armastus . ainult siis , kui tema mina nüpeldama , et mina tema rohkem kartma , nagu käsusõna nõudma , siis arvama tema , et tema mina armastama , sest kirjutu olema : mis kibedam vits , see armsam laps . kartus olema mina armastus mõeduks , vits kibedus isa armastus mõeduks . nõnda elama mina Sooväli Vihukse puht pühakiri järele , sest mina olema ju sealt mees . nüüd elama seal uus rahvas . mina ei jäänd sinna üks , pistma kõik iga neli tuul poole laiali . isa õpetama mina vits nii palju armastus ise vastu , et mina kartma mitte ainult tema ise , vaid ka Vihukse ja Sooväli , muudkui saama aga tuhknai minema ." " mina ka kõik suurem niisama , muudkui pistma aga Vargamägi alla , kas või paljas jalu ja alasti ," ütlema Liisi . " aga teadma , saunaonu , mina oma isa ei kartma , mitte sugugi ei kartma , aga mina olema isa ja Vargamägi hale meel , sest mina nägema , et tema ei sallima keegi , see ei armastama keegi . põlvepikkune armastama ehk veel , aga nii kui saama püksivärvel saadik , siis olema juba läind : siis uskuma , et mujal olema parem . Andres olema mina ju kohapärija , aga mina ei uskuma , et tema Vargamägi jääma . las tema saama aga vanem , minema tema nagu Org Joosep ." " nojah , just niisama , nagu olema Vihukse , Sooväli , ja mina olema see puht pühakiri põhjal , sest mina isa olema vaga inimene ja tahtma ka mina vaga kasvatama . küll olema mina siin üksinda paigal istuma arvand ja rehkendand , et kuidas see Vargamägi Andres ja tema laps asi küll olema , kas õige ka niisama nagu mina , või olema miski muu , aga tulema välja , et ei miski muu , üsna seesama , puht pühakiri põhjal , Jehoova , mina jumal käsk ja õpetus järele . aga vaatama , mina laps , mina rääkima see asi , nagu olema mina kaks vana inimene ja mõlema jalutu ning rinnutu Vargamägi soo ja raba pärast , aga tõepoolest olema ju ainult mina jalutu ja rinnutu vanainimene , sina aga alles noor . sina olema elu alles ees , mina juba möödas , sest ega see siis änam elu olema , mis mina nõnda elama , naine kohendama ja aitama . sellepärast siis kuulma , mina laps , mis mina , vanainimene , sina ütlema . ja mina ei ütlema see mitte paha pärast . sina ei olema ka tarvis mina kartma ja armastama , sest kes saunamees siinilmas kartma , ja armastama põlema mina änam keegi . kui mina ükskord jälle muld saama , siis see , muld pidama armastama , olema tema või mõni saun uks all ... nojah , vaatama , mina laps , mis mina sina ütlema , ja pidama see meel , sest see tulema sina ise käsi . see võima sina väga ruttu käsi tulema , nagu tulema tema mina ja teine . tahtma nimelt sina ütlema , et ometi olema mina isa õigus ja sellepärast olema ehk Vargamägi . Andres , sina isa , õigus ... " Liisi tõstma silm ja vaatama küsivalt ning imestanult Madis otsa . " praegu sina muidugi see ei uskuma , aga sest põlema lugu , kuulama võima sina siiski ," jätkama Madis . " sina olema ju kuulnd ja ise ehk lugendk , et kirjutu olema : silm silm vastu , hammas hammas vastu . vaatama , laps , nõnda seisma mina isa oma Vihukse Sooväli ja nõnda seisma ka sina isa oma Eespere Vargamägi vastastikku , rindupidi või hammas koos . kumb pikem ja valjem hammas , see võitma . Sooväli võitma Vihukse , sest tema sööma mina isa ja ema luud-liikmed ära ning lööma mina välja ilm ; mis Vargamägi sündima , see mina ei teadma . mina ajama siis kõik oma isa süü , aga süüdi olema ainult Vihukse , kui keegi süüdi olema . tema olema see , kes mina isa niisugune tegema , nagu tema olema , sest tema elama puht pühakiri järele ja sundima ka mina isa nii elama - sundima mina kõik nii elama , lugema pühakiri ise või ära lugema . mina põlema tema ilmaski lugend , aga kui mõtlema oma elu , siis olema eland nagu mina isa ... nojah , mis mina nüüd tahtma ütlema ... Vihukse , näh , elama puht pühakiri järele , sest tema kasvatama ja kasvatama veel tänapäev kibuvits ja ohakas . kui mina isa tema terve oma elu põlema sei hammas hammas vastu , siis põlema tema mitte kui miski muu kasvatand kui ainuüksi kasevõserik , pajurägu , ohakas ja kivi . ainult see ! ja mis tegema Vargamägi ? kas see põlema vaga maa , samuti nagu olema Sooväli oma Vihukse ? kasvatama tema miski muu kui kibuvits ja ohakas ? kas põlema sina isa tema sei hammas hammas vastu kõik see pikk aasta ? ja kuhu tema olema saand ? oma käsi kange ja könksus , jalg nagu igavene puuhunt , piht kasvama juba ammugi küür ja laps mõtlema aina , kuda plehku pistma . aga Andres ei tahtma Vargamägi alla andma . kui ise änam ei jäksa , siis tahtma teine välja ajama , ajama mina ise eest välja , sest ise ei jõund , ja siin mina nüüd olema . Vargamägi olema mina võit , nagu võitma Vihukse mina isa , ja küllap Vargamägi Andres jagu saama . tema kasvatama laps ise asemele ja sundima tema pühakiri abil Vargamägi võitlus edasi pidama , sest inimene sõna olema siin nõrk , nagu mõni lahja viin , mis see änam miks ei panema , kes piiritus harjund . Vargamägi elama pühakiri järele , tema elama vaga elu ja kes tema tahtma võitlema , pidama pühakiri järele vaga elu elama . tema pidama olema suu kange jumalasõna ja see pidama tema ise minema ning pidama ka teine ajama vaga Vargamägi vastu , kes elama jumal . sellepärast siis ei olnd mina Sooväli ega sina ka Vargamägi sugugi õigus . mina arvama , et Vihukse olema õigus kõik mina isa käes , ja sina arvama , et Vargamägi olema sina isa käes . aga see ’ p see olema , mis põlnd tõsi Vihukse ega olema tõsi ka Vargamägi . sest vaatama , armas 1aps : õigus põlnd kuigi palju mina isa ega olema ka sina isa , tema olema samuti ilma õigus , nagu olema mina ja olema sina . ja teadma , kes olema õigus ? õigus olema Vihukse ja õigus olema Vargamägi , kes seisma ja seisma hammas hammas vastu mina isa . mina isegi seisma viimaks see hammas hammas vastu . Vihukse ja Vargamägi ei tundma küll pühakiri , aga ometi olema tema ainuüksi õigus , sest tema ise olema nagu puht pühakiri , nagu puht jumal sõna , nagu puht jumal ise . mis tema tahtma , ütlema ja tegema , see olema õige ja jääma , võitlema see vastu , niipalju kui tahtma . inimene peale ei hakkama inimene sõna , samuti ei hakkama jumal peale ka jumal sõna . mis aitama pühakiri Vihukse või Vargamägi vastu . Vargamägi kõnelema tegu . paar aasta pistma tema sina tuhat pajupõõsas vikat ette , see olema tema issameie . kivi saputama tema sina nagu hundikari sahk ette , see olema tema kümme käsk . mõni aasta tallama tema sina kraav täis , mis sina vaev kaevand , see olema tema püha ristiõpetus ja peatükk . mõnikümmend aasta sööma tema sina luud-liikmed ja saatma sina kirikuaed , see olema tema piiblilugu . nõnda kõnelema Vargamägi ja nõnda kõnelema ka Vihukse . ja ega Hundipalu , Ämmasoo , Rava , Kukessaar , Aaseme , Võlla , Kassiaru ja kõik see teine koht muu palve inimene õpetama . ikka üks ja seesama . sest see olema tema õigus . ja kui mina ehk sina isa tahtma see õigus osa saama , siis pidama ka tema olema kui tuhat pajupõõsas , kui hall kivikari , kui vedel maa kraav , mis täis langema , ilma et tema hoolima vikat , sahatera või kraavimees vaev . tema pidama seisma kõik silm silm vastu , ehk muidu neelama see Vihukse ja Vargamägi . oma laps pidama tema seisma hammas hammas vastu , sest teisiti tema ju seisma ei mõistagi . Niisuke olema Vargamägi õigus ja tema osasaamine ." " ah siis sina , saunaonu , arvama , et isa olema ka mina õigus " küsima Liisi , ilma et tema hästi olema taibanud , mis jalutu ja rinnutu Madis rääkima , kes kõik arvamine mööda ühes jalg ka osa oma arust olema kaotama , nagu olema see tema peituma jalus . " ei noh ," vastama Madis , küsimus , " see mina just küll ei arvama . sest mina ei arvama , et inime pidama oma laps nii kange sõna tarvitama , nagu rääkima tema aina jumal , Vargamägi ja Vihukse . Inime olema nõrk ja noor inime olema veel nõrgem , jumal kange käsk olema tema liig kange . sest ega noor inime põlema mõni Vihukse või Vargamägi , kes tulema kohe tuhat pajupõõsas ja hall kivikari . tema ei raba sina kohe puus või jalg , nagu olema teind Vargamägi jumal mina . miks siis tema kohe talitama jumal käsk ja seadmine mööda . teine asi , kui Andres tegema nõnda Pearu . tema võima küll jumal käsk ja kange sõna kohe külge hakkama , sest tema ise olema vänge mees , nagu mõni jumal sulane . tema võima küll silm silm ja hammas hammas vastu seisma , aga oma laps põlema see hea , laps hammas olema ju alles nõrk . nõnda arvama mina ." " aga isa ütlema ikka , et mina olema kange ja et tema tahtma mina kangus murdma ," ütlema Liisi . " miks siis just isa ise oma laps kangus pidama murdma , eks see või mõni teine tegema . ega Andres ise kangus ometi murtud olnd , kui tema Vargamägi tulema , aga küll tema siin pehme tegema . mis ei jõudma tegema Vargamägi ise , see tegema Pearu , sest see olema niisama kange kui Vargamägi . tema ei lugema pühakiri , aga tema olema nagu ise pühakiri . ilma jumalasõnatagi olema tema õpetus , nagu ka tige härg põlema tarvis otsaette kirjutama : see härg olema tige , sest see nägema igaüks isegi , kes härg krutski teadma . sellepärast olema tema laps ehk kergem põli , kui olema mina Vihukse . Pearu minema püha viha täis oma laps vastu ainult purjus pea . aga sest põlema suur häda , sest ega inima alati purjus olema . aga mis tahtma sina see tegema , kes olema alati kaine ja aina püha viha täis ? mina Vihukse1 olema niisuke lugu . mina ütlema otsekohe pühakiri põrgu . mina olema üksteist laps , kolm surema ära , kaheksa kasvama suur . ja isa tahtma , et mina kõik elama pühakiri järele . kas sina nüüd oskama ütlema , mis elu see olema , kui kaheksa laps elama pühakiri järele ? ehk mis pühakiri see olema , kes järele laps pidama elama ? kui mina nüüd see peale tagasi mõtlema , siis arvama mina , et ilma see mina isa pühakiri olema kergem olnd mina laps ja ka isa ise ; ema rääkima . sest mõtlema ometi , kui kurat kange ja halastamatu olema mina pühakiri . millalgi , lihavõte või nelipühis , ei mäletama änam hästi , sest see olema ju üle viiskümmend aasta aeg , igatahes olema siis soe ilm . nojah , millalgi püha ajal , esimene püha hommik , kui laud istuma , ütlema isa üle laud mina ( mina olema ju kõige vanem laps ), et mina lugema söögipalve . aga mina ei lugend . sest miks pidama siis mina täna lugema , kui muidu lugema ikka isa ise . see lugemine olema kui karistus mina peale pandud . aga mina põlnd miski kuri teind ja mina ei taht , et tema mina karistama . kui mina ei lugend , käskima isa vanus järele järgmine poeg . ka see ei lugend . ei lugend ka kaks tütar ning tema järgmine poeg . nüüd ütlema isa mina kõik : sina olema kui siga , kes pistma jalg mold , ilma et enne oma Issand meel tuletama . aga kes mina laud ääres ei paluma , see ka ei saama . sellepärast jääma Madis , Mikk , Leena , Ann ja Priidu seni sööma , kuni tema paluma . Kusti , Mann ja Tõnu olema alles väike , see eest paluma mina ise . nõnda ütlema isa , ja mina minema laud äärest tühi kõht minema . siis lugema isa oma palve , ja nüüd pidama isa , ema ja väike laps sööma hakkama . aga ema ei saand sööma , vaid hakkama nutma ja tõusma lauaäär . ema nutt nägema hakkama ka laps nutma ja jooksma nurk . nõnda sööma isa üksi vorst ning saialeib ja sealiha , mina aga kõik sinkusime tühi kõht . pärast süüdistama isa ema , et see olema mina , väänkael nõus , sest miks tema muidu laud äärest ära jooksma , ja tema vaga süda ei and enne järele , kui tema olema esimene püha hommik ema peksma . pärast see panema tema kõik toit aitama lukk taha või laskma ema sahver kandma ja see uks lööma tema kaks pikk nael kinni . terve püha aeg seisma mina sööma , närima kuiv hernes , sest see olema saadaval , või minema küla , lootma sealt miski hammas alla . kui tulema tööpäev , siis pidama mina sööma andma , muidu ei jäksand ju ühtigi tegema . aga soe olema jäme vorst juba hapu läind ja see pidama siga ette viima , ehk küll see vahepeal üks põlnd oma Issand paluma õppind . ema tahtma oma silm pea nutma vorst pärast , aga isa ütlema tema , et ei pidama oma süda siduma maapealne varandus külge . - Niisuke asi sündima mina Sooväli Vihukse , kui isa tulema tõsine vagadus iil peale . kui mina Pearu purjus pea nägema , siis mõtlema ikka oma isa peale : tema jääma nagu piibel purju ja see pea tegema tema hullem tükka , kui Org Pearu tegema viin või õlu purjus pea . mõlema olema nagu äkki muutund tige härg , kes möirgama ja pusklema . ja mina arvama , et sina isa olema vahel ka nagu piibel purjus , sest see võtma ju mõistus nagu piiritus , kui tema liiga tarvitama . mina olema kuulnd , et kes piibel kolm kord ots ots läbi lugema , see minema loll . sellepärast hoidma õpetaja hool , et tema mitte ots ots ei lugema , vaid et ikka miski vahele jääma . aga taluinimene olema rumal , tema lugema kõik sõna-sõnalt , nagu tegema mina isa , ja nõnda hakkama mõistus peale . inimene nõrk veri ei pidama jumal kange sõna kuigi kaua vastu , lööma kihama ja käärima nagu värske õlu , ja siis sündima see , mis sündima piiritus , nagu olema iga pool kange jumal vaim ." niisugune olema sauna-Madis kõne Liisi , kui see käima tema tema eit pere töö olema aitama ja kohendama , nagu aitama ja kohendama tema oma isa . aga tema olema oma kõne kaks suur häda : tema tahtma tema väga pidama ja tahtma tema viimaks ka lõpetama . ometi olema nii see kui ka teine niivõrd . raske , sest kõne algamine puuduma enamasti ikka kuulaja kõrv ja kõne lõpetamine takistama üksi istuma kuhjuma aine hulk . õnn pääsema tema esimene see , et harjuma iseenese kõnelema , ja teisene - et hakkama ise oma kõne kartma , mispärast tema lõpuks ikka kinnitama , et kuulaja asi ise teadma jätma ja mitte edasi ei rääkima . Liisi ütlema tema peaaegu paluvalt : " Ää sina sest isa sõna lausuma , ää hingama sest üks hing , sest kui niisuke jutt Andres kõrv ulatama , siis võima tema mina ja mina eit saun välja peksma , sest ega tema ju ei hoolima . tema tegema ju aina püha jumalasõna järele ja sellepärast põlema tema nali . mina rääkima ju nõnda ainult sina , aga eit kuulma ei tohtima , see kandma laiali , sest tema , vanainimene keel ei pidama änam ühtigi kinni ." muidugi vanamees olema oma eit asi õigus : see keel ei pidama juba noorem iga miski kinni , mis võima tema siis veel nüüd pidama . liiatigi veel niisuke asi , nagu olema Liisi ja Joosep . eit huvi koonduma algus ainus punkt : kas Joosep tulema saun ja millal tema tulema ? aga kui Joosep juba esimene õhtu ilmuma ja ka hiljem üks õhtu käima ei jätma , siis tundma saunatädi pettumus . hoopis teine asi , kui Joosep olema tulnud , kui tädi olema pidama Joosep Liisi palve Org järele minema , kus olema võima sosistama üks või teine nurk ääres . aga ei ! asi pidama tühine olema , kui kõik nii lihtsalt sündima . va Juss asi olema tädi meelest huvitavam , sest see olema sisu . see olema teisipäev , kui Liisi ülalt alla saun tulema , ja reede minema tema Joosep ise õpetaja juurde kihlama , sest viivitamine ei nägema tema enam mingi põhjus . neljapäev õhtu mängima Org poiss sauna-Madis ja Liisi kena vingerpuss , mis tädi mitte osa ei saama , sest tema olema hommik Aaseme läinud rukis lõikama ja pidama sinna ka järgmine päev jääma , ilma et ööseks kodu tulema , sest Liisi mängima ju saun perenaine . poiss vingerpuss saama osa tädi asemel Maret , kuna tema parajasti saun olema , kus tema Liisi iga päev paar kord käima vaatama , et mõni sõna rääkima ja vaatama , mis tema puuduma . Liisi ja Maret olema parajasti kamber ja vana Madis krägisema tuba asemel , kui keegi saun välisuks kott astuma . aga see asemel , et kohe sisse tulema , jääma tema koda pisut kohmitsema , ning siis äkki paukuma seesama aisakell , mis Liisi sõitma jõuluõhtu kirikutee . kell helisema täna õhtu nii rõõmsasti , et Madis tuba Liisi niisama rõõmsalt hüüdma : " Liisi , Liisi , kosi tulema ! kosi tulema kell ja kõik !" Tüdruk otse jahmatama kell kuulma ja minema uudishimulikult tuba vaatama , mis see õige olema . aga ei olema muu kui Org poiss nali , sest Joosep tahtma pisut Liisi meel lahutama ja tema lõbustama , kippuma tema ju nukrus : õhtuti olema teine silm aina punane , nagu olema tema see poolest oma õnnis ema . eelmine õhtu , kui kõik magama pugema ja kui Joosep saun minema , hiilima Karla Joosep pealekäimine hobus+tekoppel , ajama seal noor mära valjad pea ja siduma tema tekk selg ning kupatama tema kõrts juurde viin järele . nõnda olema tema täna kaks pudel viin , üks mees ja teine naine , aga mõlema hea ja magus . et asi täielik olema , siis hakkama Karla , kes hea suuvärk ei puuduma , vanem vend isamees ja ka pulmahobune , sest aisakell pistma tema ise tasku ja pime saunakoda laskma tema tema paras traav . ikka üks jalg teine , kuigi aina paigal püsima . pärast peitma tema kell kuhugi ja astuma siis suur julgus peigmees ees tuba , sest tema olema enne kangem pudel pisut rüübanud . Vana Madis taipama peagi poiss nali , ja kui tema kange pudel mõni kord suu olema upitama , laulma tema kui lõoke oma säng serv . aga Liisi nutma ja Maret pühkima silm . see olema uni pea pistma , et Joosep võima Liisi ükskõik mil viis üldse kosi tulema . Karla kui isamees lõõpima Madis esiteks niisama , aga kui keel juba mõlema hakkama pehmenema , ütlema poiss vanamehelikult : " Nonäh , peremees , ega mina siis puripuhas muidu tulnd ühtigi , mina olema ikka pisut nagu asi ka ." " mis asi siis küll külarahvas mina nii hilja õhtu veel võima olema " küsima sauna-Madis muhelema . " näh , kuda see nüüd ütlema või kuda see seletama ," vastama Karla . " nooruke olema nagu miski ää kadund või ää joo , mina teadma õieti , mis see olema ." " mõni õhvake või " küsima Madis . " mõni talleke , seapõrsas või mõni kanapojuke " " kuulma teine ikka nagu kanapojuke olema ," seletama Karla . " näh , ilm , pergel , minema ju pime , silm ei seletand änam jälg ega keegi . Vihukse kraavikallas olema viimane jälg , näitama teine nagu seiapool tulemine . mõtlema , et eks astuma esimene onn uks sisse ja küsima , ehk olema keegi miski näind või kuuld ." " mina pool ikka olema nagu nägema ja kuulma ka ," vastama saunaonu , " aga minema nüüd teadma , kas tunnistama oma või panema võeraks . eest teine hirmus , takka armas , sööma kasin , töö varmas , niisuke kuuluksema teine olema ." et Karla see miski koht ei saama vastama , siis rüüpama pudel . " kuulma , küla noormees ," pöörduma Madis nüüd Joosep poole , " mina pool käima kõla ringi , sina joo kanapojuke ää . olema ehk mina oma juba katsund ja silmand , leidma oma olema või ei . näh , ikka tulema ja tulema teine , siuksuma siin üksinda mina , vanainimene juures , mina ’ p teand tema kuhugi viima ega pakkuma , mõtlema , et küllap tulema ehk teine otsima . näiksema teine kena poju olema . hääl kui mesilane , kõnnak kui kosilane , ei olema maias ega ahne . kui leidma oma olema ja kui viima tema mina maa , jääma nutma toanurk , leinama leivalabidas , haopinu pill aama . kui viima kaugele koduje , sussutama suisa suu juures , kaiss kasukas juures , silitama sinisilm , kallistama kaks käsi , et ei närbuma pis poju , kui viima kaasake kodu ... noh , küla noormees , ei sina vastama ühtima , põlema oma või " " oma ikka oma ," vastama Joosep nüüd naerma . " mis siis änam ," ütlema Madis , " siis olema kõik korras . aga ega külamees ometi nüüd öösel hakkama kanake kodu viima , minema pärast pime uuesti kaduma , aeg ja otsima tema siis mööda maa+d-ilm taga ." " jah , kui lahke pererahvas lubama , siis jätma tema täna veel seiä hoid ," lausuma Karla asjalikult . seega lõppema ametlik jant . kosi olema vastu võetud ja nüüd võima südamerõõm pudel rüüpama . aga Liisi kippuma aina nutt peale , niisugune imelik kosi olema see . ometi olema sest ühtima , sest nõnda olema ometi parem kui ilma kõik . see kinnitama tema ka Maret mitu korral . kuna Joosep tüdruk jutt vestma , istuma Karla Madis juurde ja hakkama see laul peale ajama , sest soe pea olema see tundma kui suur sõnaseadja . aga täna olema Madis oma laul tõrges , sest tema olema ainult mees laul , poiss ja tüdruk kõrv ei tohtima see kuulma . viimaks andma vanamees ometi järele ja hakkama tasakesi jörisema , kuna Karla tema ligi istuma , kõrv suu juures . ometi ei kuulma tema kõik , mis Madis laulma , sest see neelama vahetevahel sõna alla - see liigne " rasv " pärast . imelik lugu olema see saunaonu laul . algama tema ükskõik kui ilusti ja kasinasti , rääkima tema " hell eideke ", " tubli taadike ", " õnnis õhtuke " või " kari kaitsmine ", ikka muutuma tema varsti niisugune , et laulja pidama poiss ees aina sõna alla kugistama . saunaonu laul sündima nagu inimene : lapseiga kõik nii süütu , aga kasvama minema raisku , saama patune ; neiu pea kõik nii hea , aga jumal teadma kust tulema küll naine see viga . tund kolm lõõp poiss saun , siis arvama , et ehk aitama . koda võtma Karla jällegi aisakell pihk ja traavima paigal tammuma , sest ka minema pidama ju kell helisema . ja et helin paremini kostma ning et ka pulmatäkk ise paistma , siis hoidma tuba uks lahti , nii et traavel kott nägema tüdruk ja ka saunaonu , kes naerma sängiserv . aga pulmatäkk minema isamees käes , kes paras aur pea , peru ja pistma välisuks õu ning laduma ümber saun , nii et kell aina paukuma . peigmees ja mõrsja , saunaonu ja mõrsja õde ei osanud muu tegema , kui ainult naerma . " kui nüüd isa juhtuma kuulma ," ütlema mõrsja viimaks . " ei tema kuulma ," rahustama tema peigmees . " mina ja sina magama ammu juba kõik ." aga ometi tahtma saatus , et ka Vargamägi Andres ise oma esimene tütar kosi pisut osa saama . küll olema tema õhtu õige aeg magama heitma , aga palav kamber ja muu inimlik asi pärast pidama tema südaöösel asemel ärkama , pihtkasukas selg viskama ja välja minema pisut jumal loodus vaatama , ning see juhtuma olema tütar kosi osasaamine just paras silmapilk : sama aeg minema saun juures kosjatäkk peru ja traavima paukuv kell väljas . Andres kuulatama . selge aisakell helin , mis tulema nagu saun poolt , aga siis jälle nagu Aaseme poolt , ning siis jälle nagu saun poolt . aga et saun poolt mingi kell helin tulema ei võima , sest seal olema vankritee , siis pidama helin ikkagi Aaseme poolt kostma , nõnda arvama Andres kamber tagasi minema . seega saama tema kell helin näol oma vanem tütar kosi osa , aga tema ise ei teadma ega mõistma see osasaamine mitte ja sellepärast arvama tema , et see osasaamine olema kunagi olnud . Andres olema ehk kauemini kell kuulatama , aga tema ei saama , sest kui peru kosjatäkk suur aju uuesti saun ette tulema , uks sisse tormama ja ka mööda saun paukuv kell laduma , siis kargama peigmees tema valjad kinni ning võtma kell pealt . nõnda siis olema Andres enam miski kuulama , kui tema jahe jumal ilm oma palav kamber tagasi minema . Järgmine hommik ei saama tema muidu , kui pidama see öösine helin ka teine rääkima , nõnda et ka see Liisi kosi pidama osa saama . aga see olema õieti asjatu rääkimine , sest teine kuulma Maret kosi põhjalikumalt . ja et tema ei kahtlema , nagu tema algus kahtlema see , mis jutustama vana Andres , kutsuma Maret tema salaja aitama , kus tema tema andma rüüpama punane ning magus pudel . nüüd uskuma kõik , et õigus olema vana Andres ja et Liisi olema tõepoolest kosi käima täkk , kell peal . aga ei saama üks usk Mari vastu , sest tema silm seisma Maret kuulama aina vesi täis . punane pudel rüüpama minema tema märg , nagu olema see pudel tema liiga kange . reede sõitma Org Joosep üksinda täkk Mägi värav mööda . see nägema olema tahtma Andres miski ütlema , aga et asi puutuma Joosep , siis ei lausuma tema sõna . samuti vaikima ka Maret ja Mari , kes Joosep sõit põhjus teadma . Joosep sõitma üksinda kuni Aaseme välja alla , kus seisma tee ääres heinaküün ; seal pidama tema Liisi kokku saama , kes ei tahtma ise kodu näitama ja sellepärast mööda Vargamägi vä1jaalust minema põld lõpp ning siit mööda kraavikallas silmalt Aaseme väli äärde , et Joosep kõrvale vanker istuma , nagu viisakas mõrsja kunagi . sama tee tarvitama tema ka kodu tagasi tulema . nii ei saama isa teadma , et Liisi Joosep õpetaja juures käima . seal olema aga noor raske tund , sest tema küsima , kas ka vanem olema see asi nõus . vastus oskama Liisi esiteks ainult silm pühkima ja Joosep abitult otsa vaatama , kes siis mõni sõna vaimulik seisukord seletama . " see mina arvama ," ütlema õpetaja . " nagu mina kuulma , elama ju Vargamägi naaber ammust aeg saadik riid . aga , armas noorpaar , ja iseäranis sina , pruut , kas sina tegema see asi nüüd kange süda oma isa vastu või armastama sina oma peigmees nõnda , et sina tema jätma ei võima " " õpetajahärra , jumal ise nägema , et Joosep võima mina kui koerakutsikas maha lööma ja mina ei niuksatama ka mitte ," vastama Liisi nutma . " ui , ui , armas laps ," ütlema vana õpetaja , " miks siis Joosep pidama sina maha lööma ? olema sina siis tema vastu kuri tegema ? Või olema sina mõni raske patt süda peal " " õpetajahärra nägema isegi , mis patt mina süda peal , aga see olema ka Joosep patt , mitte mõni teine ," nuuksuma Liisi . " miks sina siis varem kirik juurde ei tulnud " küsima õpetaja . " isa ei laps , sellepärast see kõik ," ütlema Liisi . " jah , sellepärast , õpetajahärra , et tema änam ei keelama ," ütlema nüüd ka Joosep . " aga kas sina , peigmees , oma pruut nüüd vähem ei armastama " küsima õpetaja . " ei mitte ," vastama Joosep . " mina ju kahekesi üks nõu , muidu ei saand ." " see olema hea , kui sina üks nõu , siis andma sina õpetaja ja ka jumal sina sina patt andeks . minema rahu . aga jumal arm , mis ülem kui kõik mõistus , see hoidma mina meel ." niisugune trööstiv sõna laskma õpetaja tema minema . aga kui tema olema oma tralliv täkk tolmune alev välja jõudma põld vahele , kus rukis juba hakk seisma , oder kõrgem paik kael olema kenasti könksus , kaer tükati juba hõbehaljus kõrval kiri ja kus ainuke laulumees olema rohutirts õhtupoolne päikesepaiste , mis poole tee tema viima , ei võima Joosep ise enam pidama , vaid pidama Liisi ütlema : " Kuda sina ometi õpetaja nii hullusti ütlema , et kui mina sina nagu koerakutsikas maha lööma " Joosep hääl ja toon olema miski , mis Liisi süda kinni hakkama , sest tema tõusma silm kohe vesi täis , nii et raske olema nägema valmiv viljaväli ja lustlik täkk ais vahel . ainult päike paistma endiselt hele , nagu ei hakkama tema peale noor naine pisar ega miski muu . " ega mina see siis halvasti mõelnd ," vastama Liisi pisut viivitama . " aga mina tulema siis meel , kuda isa see kord mina kallale tahtma tulema ja kuda ema vahele kargama , nagu olema tema valmis ennem surema , kui et mina praegu miski halb sündima . see tulema mina meel ja see mina õpetaja ütlema , et mina tahtma tegema samuti , nagu tegema siis mina mina võerasema . ja mina mõtlema veel , et kui halvasti mina vanem Vargamägi elama . mina olema nii selgesti meel , kuda sina ema kord isa eest mina jooksma , ja mina tahtma õpetaja ütlema , et mina ei tegema kunagi nõnda . kui tahtma , lööma mina maha , aga mina jääma ikka kodu , jääma ikka sina juurde , sest seal olema mina koht ja mitte kuskil mujal ." see sõna tegema Joosep meel härras ja tema silm sündima miski , mis takistama valmiv viljaväli nägemine . ja niisugune silm vaatama tema Liisi otsa ning ütlema : " kunagi ei tõstma mina käsi sina vastu ja sina ei pidama tarvis olema ei üksi ega laps kodu ära jooksma mujalt ulualune otsima ." ja nüüd istuma tema mõlema tükk aeg vaikselt vanker teineteise kõrval , nagu istuma tema üksinda , kumbki omaette . mõni teadma , kui kaua see nõnda olema kestma , aga äkki hakkama täkk hirnuma , sest tema nägema eemal võõras hobune : ja kogu tema keha tulema niisugune rõõm , et tema otsetee läbi vili olema võõras hobune juurde jooksma . täkk hele rõõm tegema ka Joosep ja Liisi meel rõõmsam ja nüüd kuulma tema äkki rohutirts hulgaline siristamine ning nägema , et odrakael olema juba kõver ja et kaer hõbehaljus läinud . " mis muu kui varsti lõikuma ," ütlema Liisi , nagu jätkama tema pooleli jutt . " muudkui lõikuma ," kordama Joosep ja lisama juurde : " tulev aasta see aal lõikama juba oma põld ." " kui see ometi nii olema !" ohkama Liisi . " küllap olema , ää muretsema ," lohutama Joosep . " onu ütlema , et tegema isa mis tahes , tema aitama mina ots peale , ja tema see jäksi olema ." " palju Vargamägi saama Soonistele " küsima Liisi . " verst viisteist ," vastama Joosep . " mina tahtma veel kaugemale ," ütlema Liisi igatsevalt . " nii kaugele , et Vargamägi enam miski ei kuulma ." see see jutt tema lõppema . vaikus logisema vanker õhtune päike paiste Vargamägi poole . Joosep ja Liisi pulm olema lihtne ja tagasihoidlik . kõik püüdma nägu tegema , nagu puuduma tema tõsine pulmatuju . Mägi Andres olema see aeg kodu , sest pulmapüha reede lõuna rakendama tema vana mära vanker ette , et omaksed vaatama minema , kes elama mõnikümmend verst eemal . " Viimane ilus ilm , seal tarvis ära käima ," ütlema tema Mari , kui tema õu välja sõitma , nagu olema tema sõit tõepoolest tungiv tarvidus . üle õlg tagasi vaatama lisama tema juurde : " enne esmaspäev õhtu põlema mina vaja ootama , mina olema seal toimetamine ." see pidama ainult ühte mõistma : Andres ei tahtma ise pulm minema , aga teine ei tahtma tema ka see takistama , sellepärast minema tema tüli eest ära . kõik pääsema Mägi nagu hing lahti , kui vana Andres väljamägi alla olema sõitma . jooksma kilkama saun juurde , minema õhtu Org , nagu olema naaber vahel vaen ega miski . Pearu aina muhelema õlleankur ümber , sest tema tundma , et tema olema praegu võidumees : Andres olema põgenema lööma . Pearu üksi askeldama siin , nagu olema kogu väljamägi tema päralt . peiupoiss ja pruuttüdruk olema ainult viis paar . kõik arvamine järgi olema see perepoeg ja peretütar pulm kohta liiga vähe . aga kõik saama ka see aru , et olema mingi mõte suur kari peiupoiss kokku ajama ; see pulmasõit ei tulnud siinmail praegu niikuinii mitte miski välja . hoopis teine lugu , kui pulm olema peetuma lumetee ajal - siis küll ! siis olema võit kihutama - pruudisõitja kõige ees ja peigmees ja peiupoiss tagant järele - nii et vahutükk olema lendama . aga mis tegema vankripõli Vargamägi soosild ja roopaline põlluvahetee ? kes võima vanker istuma , kui hobune tõepoolest jalg alla tegema ? pealegi olema veel üks asjaolu , mis õige pulmasõit takistama : pruut ei tohtima põrutama . " muidu saama pulm ja varrud korraga ," heitma rumal nali Rava Kustas , kes ka pulm olema kutsuma . nõnda siis sõitma tasa ja targu kirik juurde ning samuti sealt tagasi , nagu pidama Vargamägi kohaomanik esimene laps pulm ilma pruudisõitja ja peiupoiss . pill ja laulumees olema Joosep mõelnud kutsuma Laulu-Lullu , aga kui Liisi tema meel tuletama , kui rumal laul see tema kohta olema tegema ; siis jätma tema kutsumine katki . viimaks arvama , et kui õige kutsu va Kingu Priidu oma simmel , aitama ehk see viis peiupoiss ja pruuttüdruk . simmel ei lõugama küll just lõõtsmoorik vastu , aga küllap tema oma hääl tõstma , kui Priidu puutikk kõvemini näpp vahele võtma . ka ei jääma Priidu tantsutükk jänn , laskma teine reinlender , polka , polkamasurka , kalopp , aagenpits ja labajalg nii mis laksuma . vaheaeg võima tema mängima " Mo elu Kristus ise " või miski muu mõnus viis , mis laulma kaasa tema ise ja ka teine . nõnda siis tulema Kingu Priidu Vargamägi laps pulm oma simmel pillimees ning kõik aina imestama , kui kenasti võima simmel järgi tantsima : poiss põrutama jalga vastu põrand ja pruuttüdruk seelikusaba seisidta aiva , toru . eriti hakkama Priidu mänguriist kõla Mägi Indrek kõrv ja hing kinni . Kogu pulm ajal ei saama tema mujale , kui istuma aga Priidu juures ja ootama , millal see mängima hakkama . tema ’ p see olema , kes Joosep ja Liisi pulm Priidu kogu kunst nägema ja imetlema . pärast olema Indrek tundmus , nagu ei helisema mitte ainult simmel , vaid ka poiss ja tüdruk hääl , see tantsima jalg , see naerev suu ja silm . Kogu pulm õhkkond olema täis imeline helin , mis saama algus Priidu simmel . ja Indrek arvama , et see ei kuulma ega tundma mitte ainult tema , vaid ka teine , sest miks muidu muutuma tüdruk keha poiss käsi vahel tantsima nii pehme ja painduv , miks muidu lööma tema pale lõkendama ja silm nii imeliselt läikima või kilama . see kõik olema nii imelik , et Indrek arvama : tema põsedkipuva punetama , silm läikima , luud-liikmed pehmenema . jahedus ja karastus otsima minema tema pime õu , aga siin kostma mitu poolt korraga naerukihin ja sosin , mis aeg nagu veel enam veri nägu ja läige silm . süda hakkama valjemini lööma , nagu kipp hirm peale . hommik tulek , koit eel , kui olema kaduma peiupoiss ja pruuttüdruk , et paariviisi ise uinumispaik leidma , kas lakk , põhuladu , laudi , ait või rehi all vanker , lõõpima veel Pearu ja Rava Kustas kahekesi väsimatult edasi , õllekann käsi . viimaks minema tema otsima , kes keegi ja kes kuhugi olema magama pugema . muidugi huvitama see seejuures mitte abieluline , vaid vallaline , poiss ja tüdruk . ja kui tema kuskilt paarike teineteise kaiss leidma , köitma tema see jalg nöör kokku või õmblema see riie kotinõel ühte . juba olema tema mitu paar nõnda tegema , kui tema viimaks lakk ulg alt Org Karla ja Mägi Maret leidma . Rava Kustas tahtma ka see kokku köitma , aga siin olema Pearu nõus . tema olema ebausklik ja kartma , et kui tema ise oma poeg Andres tütar siduma , siis see ka igavesti nõnda jääma . " laskma mina poiss olema ," ütlema tema Kustas ja kiskuma see kättpidi magav paar juurest eemale . " mis see sina poiss siis parem olema kui teine ," vaidlema Kustas vastu ja tahtma ilmtingimata siduma . mees sõnelus virguma Maret , kargama poiss kõrvalt üles , ronima mööda redel maha ja jooksma kodu . " las poiss magama edasi ," ütlema Pearu , sest tema olema väga hea meel Maret äraminek . " magama ," vastama Kustas , " aga kinni siduma tema siiski , kas või roovilatt külge , kui tema tüdruk jalg laskma ära viima ." ütlema ja siduma Karla jalg roovilatt külge , nii et roovilatt pidama siin tüdruk säär ase täitma . enamasti olema see tugev säär ja jõudma poiss hoidma nagu roovilatt . ainult Maret olema oma ema luud-liikmed , sellepärast olema mõte Karla siduma tema külge , niikuinii ei olema suutma tema tema pidama . aga kui lõõpija olema oma köitmine ja õmblemine valmis saama , tõstma tema põrgukära , et magaja äratama . tõusma leidma paarike , et ei saama teineteise lahti , ja nüüd olema naer ning rumal nali rohkem , kui tüdruk kõrv jõudma kuulama . Lõpp puuduma veel Karla ja Maret . minema see otsima . aga Maret jääma kadunu , ainult Karla siplema jalgupidi roovilatt küljes , kui tema äratama . see tegema tema kõige naeruväärsem peiupoiss , aga oma isa valmistama tema nõnda suur rõõm . üks olema poiss kahju : olema Laulu-Lullu , kes olema Maret ja Karla siinsamas laul tegema , pealegi hästi soolane . noorpaar olema saun magama läinud . kui tema hommik pulmamaja tagasi tulema , olema pulm juba täis hoog . Pearu olema jalg eilne saadik . tema silm olema juba hoopis hall läinud , nagu olema tema teras tegema . Liisi nägema minema tema kohe see vastu , võtma tema käest kinni , panema tema ise kõrvale istuma ja hakkama rääkima . see olema üks see Pearu purjus pea jutt , mis olema mingi algus ja kus olema ka lõpp lootma , ehk olema siis , et Pearu rääkima väsima ja magama uinuma , mis tema mõnikord juhtuma . " sest sina olema , mina kallis minija , kui tall , mis viima tapma , ja sina ep olema võind mitte tantsima ," nõnda algama Pearu oma jutt . " ja sina olema nüüd mina esimene poeg , mina kallis Joosep naine , sest kirjutu olema : ja siis jätma Joosep oma kuub ning põgenema . mina kallis Joosep jätma oma kuub ning kasukas , oma särk ja püks , mis olema kiri ära seletuma : Vargamägi , see jätma mina kallis Joosep oma isa vihamees esimene kallis tütar pärast . Uamen ! sest kirjutu olema : sina ei pidama mitte ... ja seesinane teine sõna . nõnda siis , mina kallis minija , sina istuma mina , purjus vanamees , ja aad vaga jutt ning ei nõudma mitte teps ilma lust ja rõemu taga , sest sina teadma , et mina käsi olema keelama ja käskima , ja sellepärast pidama mina kartma ja armastama , nagu olema pühakiri üles pandud Jehoova , mina kallis jumal pärast . Hallelooja ! Issand pikendama tema päiv ja ülendama tema hing , sest kui sina õnnis ema surema , siis tegema mina tema tee , et tema ei pidama mitte oma jalg vastu kivi tõukama , nagu ütlema Eesus Kristus . aga tema isa ei ütlema mitte nõnda , vaid tema olema üks kange süda vanamees , nagu olema tema Vargamägi mina nuaber . mina ka olema kange vanamees ja sellepärast jätma Joosep oma kuub ning kasukas , nagu kirjutu olema , kui tema põgenema Potivar naine juurest , mis olema kiri pandud : Vargamägi . ja tema hoidma sina poole ning sina pidama üks liha olema , sest tema jätma oma isa ja ema maha , nagu tema ise see mina pühakiri ära seletama . Uamen . ja mina noomima tema ning ütlema kallis jumalasõna : sina ei pidama oma naine mitte tegema , nagu tegema mina Vargamägi , sest see olema sina isa vihamees esimene tütar , kes tema ema Krõõt hele jaal , kui tema kutsuma siga ... ja sina pidama tema armastama kõige ihu häda sees . Kürjeleisson ! ja tema nutma ning ütlema : vuata , isa , mõek käima välja Juagup ning seesinane teine sõna . ja tema võtma mina käest kinni , nagu võtma mina sina käest purjus pea kinni ja mina vahel ei pidama mitte kuri olema . aga mina Andres olema see Iisrael vürst ja sina Joosep seesinane jumalamees ning sina niitma mina süda maha Vargamägi ja Jehoova ees igavene aeg igavesti . ja mina ei võima sina teps miski tegema , et olema sina õieti tegema , sest mina olema kaks kange vanamees ja mina ei võima keegi murdma . ja seesinane mina oma laps tõusma üles mina vastu sõdima ning Andres põgenema Vargamägi alla ja mina istuma purjus pea , sest tema kallis tütar olema mina kallis poeg naine suand ja tema käima magama saunakamber Jehoova , oma jumal silm ees , nagu olema üles pandud prohvet ruamatus Issand seadmine mööda . ja kui mina nägema , et mina poeg minema nagu varas öösel , siis hakkama haledus mina hing kinni , nagu hakkama mina ükskord kõrts Andres rindu kinni , ja mina ütlema : Issand nimi olema kiidetud mina poeg Joosep pärast , kes minema oma isa kange vihamees tütar juurde , sest tema tahtma tema olema üks liha siin ajalik elu . ning mina olema üpris hea meel , et mina Andres ei võima sinna ühtigi parata , mina kaks Vargamägi kange vanamees . sest ... " Joosep , kes nägema , et Liisi olema purjus isa käes häda , tulema tema abi - viima tema mingisugune ettekääne ära . Pearu rääkima esiteks iseenese edasi , siis aga tõusma ka tema ja minema teine juurde . aga veel mitu kord päev jooksul alustama tema minia oma lõpetamata jutt , nagu olema tema tema miski tähtis süda puistama . ometi venima kõik nii hirmus pikk ja valguma sedavõrd laiali , et Pearu kuidagi oma päris kõneaine ei jõudma : jääma ütlemata see , mis pärast tema aina uuesti jutt alustama . väänama ja väänama tema oma purjus peaaju , et sealt käsi saama ainuke elutilgake , mis tema tahtma kaasa andma oma vihamees esimene tütar , aga see jääma andma . elutilgake jääma Vargamägi . peale pulm asuma Liisi saun , nagu tema olema seal olnud enne see . see ei meeldima küll hästi ei Joosep ega Pearu , aga Liisi ei andma järele , sest tema tundma , et nõnda olema tema ise parem ja et nõnda meeldima ka isa . Pearu ei tahtma , et tema poeg käima Andres saun magama , aga lõpuks pidama tema see ometi leppima . piinlik olema ka Joosep , sest tema käima oma naine juurde nii-öelda salaja . kord olema tema Andres jutt läinud , et tema kui oma äiapapa rääkima , aga kui see kuulma , et Joosep olema tema juurde asi Liisi pärast , siis lõpetama tema kohe jutt , sest Liisi ei olema tema enam miski tegemine . nõnda seisma asi tänini . ainult nii palju võtma Andres noor arve , et sest aeg saadik , kui Liisi saun minema , ei tõstma tema oma jalg enam kunagi sinna , ehk tema küll varemalt sagedasti käima jalutu Madis jutt ajama . Vargamägi saun jääma Liisi ja Joosep hiline sügis , kuni pakiline väline töö olema möödas . siis sõitma tema üks vihm uitsetav päev Vargamägi alla ja Liisi otsustama oma süda , et tema ei tooma oma jalg siia enam mitu-setu aasta . pisar kurk , kinnitama tema iseenese see . aga pisar silm , pidama tema oma sõna juba järgmine kevad sööma , nii et tõsi pidama saama saunaonu sõna , kui see tema prohvetlikult olema kuulutama : see tulema sina käsi , see tulema sina ruttu käsi . Joosep onu olema lahe eluhoone , rehetuba lahus . tema andma noorpaar talv üks tuba tarvitama . siin sündima Joosep ja Liisi esimene laps , sündima teine toanurk , nagu olema tema vabadik poeg . nimi panema tema püha ristimine Joosep , sest nõnda tahtma Liisi . Järgmine kevad asuma noor juba oma talu . siis tulema Joosep Vargamägi , ja kui tema siit lahkuma , olema tema kaasas hobune , paar sarvloom , mõni lammas ning muu kribu-krabu , mis Pearu ise minema abi ära viima , et vaatama , kuhu tema poeg elama asuma . ja saatus tahtma , et kui Org rahvas loom Mägi värav mööda minema , siis mullikas ise lahti kiskuma ja Mägi õu jooksma . Joosep tulema tema taga ajama ja saama siin lehmamullikas juures oma kallis äiapapa kokku , teretama tema nagu kord ja kohus , pakkuma tema jumalagajätmine käsi ning soovima hea ja õnnelik elu Vargamägi , sest tema minema nüüd ära . Andres mängima küll ükskõikne ja osavõtmatu , aga kui Joosep oma koli Vargamägi olema alla läinud , ei saama tema muidu , kui pidama Mari ütlema : " sina pidama ikka ka Liisi miski kaasa andma ." see sõna pistma kui puss Mari vaevama süda ja tema hing kihvatama suur valus rõõmus . küllap tema juba mõistma , mis Andres mõtlema , kui tema Mari ütlema , et tema pidama Liisi miski kaasa andma ! mis või kes olema Mari , et tema pidama hoolitsema Liisi kaasaandmine eest ? Mari olema ju Liisi võhivõõras . Mari olema nagu kogu Vargamägi võhivõõras , ehk olema siis , et tema olema siin tegemine olnud Juss . ehk ei olnud tema õige egoistlik ema-armastustk iseoma laps vastu just sellepärast , et tema olema Vargamägi võhivõõras . ja siis tema olema see , kes Andres ütlema , et Liisi olema pidama miski kaasa andma . aga Mari teadma väga hästi , et Andres ise süda lööma nõrkuma nägema , kuidas Joosep lahkuma Vargamägi . ometi ei tahtma tema ise nimel miski tegema , sest tema olema ju Liisi oma katus alt minema peksma ja mitu kord lausa päev ajal kinnitama , et tema tema oma laps enam ei pidama . nõnda olema tema tänini talitama ja mõtlema ka edaspidi talitama , ainult süda tundma millegipärast teisiti . Mari ei saama algus sõna suu , vaatama virvendav pilk Andres otsa . aga see ei tahtma , et Mari tema nõnda otsa vaatama , ja tema pöörama silm kõrvale ning ütlema , nagu aeg tema mõni tühine jutt : " Anna tema Kirjak . see olema vana Maasik tõug , kes Krõõt kaasavara saama , kui mina Vargamägi tulema . tema saama piim ja võima , kui tema aga vähegi ninaesine . tema olema kõige kenam lehmasarv , ja piimaauk olema tema kõht all suurem kui üks teine . mina ise seia soo ei kõlbama teine hästi , liig raske keha ja minema veel raskem , kippuma teine sisse jääma , nägema tümama rübelema asjata vaev , nii et las tema minema , kus tema ehk parem . härjavärss ja paar lammas tall võima ju siin üle suvi söötma , kui tema ehk seal , välimaal , vähe karjasmaa . aga ära määrama lammas halvem , vali ilus krubis vill , eks mina ise kasvama uus . Andres võima ka sälg päitsed pea panema , see oskama juba vanker järel küllalt käima , venitama oma kuklapealne juba ära . suur asi tema ju põlema , pikk tokerjas karv teine , aga kust mina parem võtma . viima mära küll mõis täkk juurde , aga nägema , misuke narr varss . ei õnnestand ... Ots tema ka ait miski kott , hernes või tang , see kuluma ära . palju sina veel püülijahu kirstunurk olema , saama ehk pisut ka sealt näpistama , suvi leivakaste , kartulitorge . mõni tema teadma , kuis tema leivajahu . ehk kuluma ka see sekk p .... e alla andma . mina ehk jätk , olema ju tera veel järel , seeme võima ka uudne võtma või kusagilt laenama . lihatünn lööma ehk ka ette , suvi soe hool nii väga sest rasvane ... " Andres rääkima mõtlema ja peatuma . aga kui tema viimaks Mari poole pöörduma , nagu ootama tema , mis see ütlema , siis nägema tema , et see seisma sängisamba najal - sealsamas , kus tema olema seisma see öö , mil Andres rääkima oma jumal - seisma ja nutma just niisamuti nagu see öö siis . ja Andres olema nägu , nagu ei saama tema miski aru , kui tema Mari ütlema : " mis sina siis nüüd nutma ? olema sina kahju , et oma varandus pea käsi ära andma ? sina ei saama viimane aeg ka kõige tarvilikum asi läbi rääkima , kui ikka olema silm pidu ." " sina küsima , et kas mina varandus kahju ," vastama Mari . " ega see mina varandus olema , et ... " " miks sina siis nutma " " mina nutma sina hea süda pärast , Andres ," ütlema Mari nüüd . Andres nõksatama , nagu olema tema mõni valus hoop tabama . siis aga ütlema tema , nagu olema miski iseäralik juhtuma : " Liisi olema õigus saama . tema olema õnnis Krõõt esimene laps ja Krõõt tooma ometi varandus Vargamägi kaasa . tema ei tulnd paljas käsi , nagu tema siit minema , valge laast pea all . ja pealegi olema Liisi ise õige tööinimene , teine niisuke mina ei olema , Andres ehk saama , kui kasvama . olema see heinakaarel , rukkivihk või kartulivagu , kes vanduma tema alla või kes saama tema vastu ? ennem jätma tervis , kui laskma mõni teine ise ette . Liisi olema töö peale Krõõt lahtine käsi , aga mina ramm , niisuke inime olema Liisi . ja sellepärast andma tema , mis mina andma täima , aga ära mina , ise sootuks ilma jätma ." nõnda ütlema Andres ja see olema asi kord . Mari pisar pärast ei lausuma tema ainus sõna , mis see tema lootma nagu kevadine jääminek . ka leppima see kokku , millal Liisi oma kaasavara pidama järele tulema . ja kui siis vallavoor päev käsi jõudma , minema vana Andres ise sinna juba vara hommik . tema seljataga pidama siis Mari andma juhtnöör järgi talitama . Joosep ja Liisi ilmuma kahekesi ja olema kaasa tooma ka oma poeg . " tooma tema oma sünnipaik vaatama ," ütlema Liisi . " sina ei luband ju oma laps kunagi Vargamägi näitama ," ütlema Maret . " tema olema ju alles nii rumal , ei teadma veel miski , sellepärast ," seletama Liisi vastu , ise aga tundma väga hästi , et juba hakkama tema oma sõna sööma , mis tema Vargamägi varemalt olema rääkima . aga täna ei hoolima tema see . kord-korralt hoolima tema see ikka vähem , kui tema nägema , mis ja kui palju isa tema olema käskima kaasavara andma . isa võima ju andma rääkima õigus , aga Liisi tundma see ainult kui armastus , sest et tema ise olema õppima juba armastama . ning kui tema lõpuks Vargamägi hakkama alla minema , kuhu omaksed jääma pisarsilmil tema järele vahtima , siis minema tema niisugune tönn , nagu olema siit läinud veel keegi . Liisi näima äkki , nagu olema siin iga koht ja nurk nii armas , nagu olema see miski kusagil . ja tema ise olema tahtma siin kõik olema armas , et kõik mõtlema tema ainult hea , nagu olema see lubama tegema jalutu saunaonu , kes andma tema virvendav pilk käsi jumalagajätmine . olema nüüd isa kodu olnud , siis olema ehk Liisi oma laps tema jalg ette langema , tema põli ümbert kinni võtma ja mitte enne tõusma , kui ka tema olema kõik hea olnud . aga miski niisugune olema võimalik , sest isa olema läinud . kuskilt kaugelt telliskivi tooma ja käima praegu võib-olla oma kange jalg kivikoorem kõrval , nukker ja ise süvenema . sellepärast olema Liisi võimalik muu tegema , kui suruma oma väike poeg vastu rind ja minema suure-suur tönn Vargamägi alla . XXXVII Liisi ja Joosep 1ahkumine Vargamägi algama siin nagu mingisugune lagunemine : noor kaduma isakodunt üksteise järel . Maret , kes Liisi aeg nagu tagaplaan olema suruma , ei tõusma ka üksi jääma rohkem silmapiir . tema nagu ei pandud suurem tähele , olema kodu või väljas . oma pikavõitu ja peenlane keha käima tema ikka pisut ettepoole vimb , pea nagu nukralt langus ja silm asjatu kurbus ka siis , kui tema suu naerma . leinama tema keegi või olema tema mõni salamure ? keegi ei teadma see , sest Maret rääkima vähe . töö olema tema hoolas ja väsimatu , ei rääkima isa ega võõrasema kunagi vastu , tegema , mis käskima , aga Liisi ei suutma tema võistlema , sest tema olema Liisi jõud ega tema lahtine käsi , eriti välistöö . laulma võima tema Liisi minek saadik peaaegu vahetpidamata , nii et isa vahel tüdinema kuulama ja tema ütlema : " ei sina suu änam seisma kinni ." aga Mari olema asi teine arusaamine kui Andres ja tema küsima kord Maret naljatama : " hakkama ka õige mees minema või , et nõnda laulma " Maret vaatama ema nukker naeratus otsa ja vastama : " Või see mees näpuots võtma olema ." " küsima ju muidu niisama suusoojaks ," ütlema Mari nüüd , " tulema mina ju oma noorus meel . mina ka armastama kangesti laulma . aga see aal ei olnd nii kurb laul kui sina . mina trallitama , aina trallitama ." " Liisi ka armastama rohkem trallilaul ," ütlema Maret . " aga põlema see saadik änam trallilaul mina suu saand , kui Andres mina Mägi perenaine võtma ," rääkima Mari edasi . " ei kohe olema aeg ega jäksa laulma . ja küllap see aasta nüüd olema ikka veel kergem , sina olema mina Liisi lükkama ja tõmbama . mina saama kohe hõlp . aga Liisi olema juba läind ja kuniks sina veel siin kõerutam , kes see teadma ." " jah , mina olema ka vahel mõelnd , et kudas sina siis küll läbi saama , kui mina ka änam ei olema ," ütlema Maret . " ah et olema mõelnd vahel " küsima Mari ja tema väsima silm särama rõõmuhe1k . " eks mina hakkama raske päev siis , kes teadma , kauaks tervis ja jõud ette lööma . laps olema igaüks tükk viind , aga kes andma siin ilm miski tagasi . külg tegema ka vahel kuum valu , ei teadma , mis seal olema ." see viimane häda ei kaebama Mari kunagi Indrek kuulma , sest see ei suutma see välja kannatama . aga Maret võima tema see rääkima ja võima isegi seletama , et nagu kõva tükk olema kuskil sügav küljekont all , mis tegema vaev kodune ja väline töö . Viimane tulema tema tänavu õige sagedasti osa võtma , sest tööjõud olema pere kasinam kui minev aasta : Liisi asemele olema astuma Indrek , kes olema miski Mareti-taoline pikk ja painduma , nagu olema tema üks ema laps . pealegi olema algus saadik märkama , et Indrek olema nagu hea tööhakkamine . muidu elama Vargamägi üsna vaiksesti , ei kohtukäimine ega riid . kange naaber olema lössi lööma oma esimene laps abielu pärast . pealegi tabama Pearu sügis raske hoop : Karla võtma kroonuteenistus . küll olema ka tänavu palju mees , nii et Karla olema võima järele jääma , aga , tema olema õnn , võtma number ligi . nõnda siis pidama Pearu ise võõras , sulane palkama , sest järgmine poeg Juljus olema alles nõrk , et töömees kohustus täitma . see mõistma Mägi Andres , et jumal tegema mõnikord õigus ka Vargamägi . Pearu olema küll hoobelnud ja suurustama , aga nüüd pidama tema ometi kord mõistma , et tema olema ilm see kõige vägevam . aga seesama kõigeväeline käsi saama ka Andres varsti tundma . sest talv tulema Maret kosi ja tulema jällegi nõnda , et see Andres ei meeldima . sõitma küll paukuv kell ja kange ning magus viin uks ette , aga ikkagi ei meeldima see Andres : kosilane olema peremees , vaid käsitööline - tisler kirik juurest , kes tegema tellimine peale kummut ja kapp ning ka puusärk , kui see nõnda pidama olema . pealegi olema kosilane viga , et tema parem jalg lonkama , mitte küll palju , aga ikkagi lonkama , sinna olema miski parata . muidu pidama mees lugu ja leiduma nii palju peretütar , kes kinnitama , et tisleri-Sass tantsima oma vigane jalg paremini kui suurem hulk poiss oma terve jalg . peaaegu olema Maret meheleminek samasugune muutuma nagu Liisi oma , aga Maret vaiksem ja pehmem loomus päästma seisukord . kui Maret Mari kaudu isa juba varakult asi teadma andma , ütlema see kohe : " Sass olema ju sant , muidu põlema mees viga ." " ega see laps hakkama ," vastama Mari , " eks laps tulema ikka terve parem jalg ." " ükskõik ," ütlema Andres , " aga sant mina oma tütar küll ei tahtma panema . kas siis mina tõesti vald see kõige halvem olema , et mina see viimane pidama ära korjama " " Sass ei olema ju see viimane , tema olema ju meistrimees ," seletama Mari . aga Andres ei olnud nõus . tema laskma kohe Maret kutsuma ja ütlema tema : " kas sina siis parem ei saama , et pea see sant võtma " " teine põlema mina tänini taht ," vastama Maret . " aga sina olema ju ometi aeg ootama , ega sina veel vana olema ," ütlema isa . " pea ’ s see vanadus ei tulema ," arvama Maret norg päi . " ei mina küll see praegu nõus olema , et sina Sass minema . mina olema kohe valus sina tema laskma ," ütlema isa . " eks mina või siis Sass ootama ," lausuma Maret üsna alandlikult ja vaikselt . " mis !" hüüdma isa nagu hirm ja imestanu . " sina tahtma siis tema ootama jääma " " tema olema ju valmis mina ka ootama ," vastama Maret . " tema ootama ükskõik kui kaua . Vesi minev pühapäev ütlema tema mina , et kui vaja , ootama , mina põlema änam poisike , kes iga seelik järele jooksma . ja siis ütlema tema mina veel , et tema teine ei võtma , kui mina tema ei minema , tema tahtma ainult mina . sellepärast olema tema kõik nõus , mis mina tegema , nõnda et kui sina , isa , praegu ei tahtma , et mina tema minema , siis ootama Sass , mina ütlema tema . ega tema ilma mina luba mina kosi ei tulema ." " päris oma ema , just nagu vana õnnis Krõõt ," ütlema Andres endamisi ja tema meel saama pisut nukker . " heitma alla , aga järele ei andma , tegema mis tahes ." ja Andres hakkama mööduma päev meel tuletama , et see leidma õpetus olevik ja näpunäide tulevik . " isa , kas mina võima nüüd ära minema " küsima Maret . " seakartul jääma tuba pada keema , lagunema teine pärast ära ." Andres ärkama mõte ja vaatama tütar otsa . ja et see silm nii väga kaduma Krõõt silm meel tuletama , ütlema tema : " sina siis keegi teine ei tahtma " " ei , isa ," vastama tütar . " mina lubama ise Sass ." " siis laskma tema tulema , millal tema tahtma või millal sina tahtma , tagasi ei lükkama mina tema mitte ," ütlema Andres nagu suur jõupingutus , ja ise olema pärast hea meel oma sõna pärast . hea meel olema ka Maret . tema ei vastama isa küll miski , aga tema nägu ja silm paistma nii vaikne ja õnnelik naeratus , nagu Andres see Krõõt nägu olema märganud ainult surmavoodi . ja nüüd olema Andres veel parem meel , et tema tütar tahtmine olema järele andma . nõnda olema siis küsimus otsustama ja Maret minema tuba vaatama , et seakartul puruks ei keema . Mari olema nüüd see päev käsi , mis tema olema kartma : tema pidama tahes või tahtma võõras tüdruk võtma . sellepärast niisutama tema oma pisar iga kosjaviinalonks , iga pulmavorst , mis tema läbi lehter valge puupulk toppima , iga saiapäts , olema see rosin või ilma . ei saama Maret miski kott panema ega komps siduma , ei saama tema tema lõpuks ainus sõna rääkima , ilma et suunurgis olema valusasti tõmblema ja põll või rätikunurk silm kippuma . Mari olema ajuti tundmus , nagu saatma tema õnnis Krõõt veel kord Vargamägi alla , ainult mitte surnult , vaid elavalt - nii väga tuletama tütar tema oma kaduma ema meel . ka Maret olema silm lahkuma märg . olema see nutt Mari või kõige muu pärast , mis maha jääma , see ei öelnud tema keegi . " ega mina nii väga kaugele lähe ," ütlema tema Mari , " kirikumägi paistma ju Vargamägi vana pedakas ära , võima tema seal kas või iga päev kord vaatama käima ." " see mina , et ega jah nii väga kaugele ," olema ka Mari nõus , aga ise ei saama silm pidu . kui Vargamägi Eespere pulma-askeldus olema möödas ja endine rahu maja , ütlema Andres tagakamber kord Mari : " nüüd olema tütar lahti ." " sedapuhku jah ," vastama Mari . " ei Liine , Tiiu , Kadri saama veel millalgi asi ." " ei nii pea ," olema ka Andres nõus . " mõtlema vahel , et kas mina silm see aeg nägema ," kurtma Mari . " mõni teadma , kes see kord toimetama ja totsutama , kui tema aeg kodu minema ." " sina olema ju noorem kui mina ," vastama Andres . " noorem või vanem , mis see siin lugema ," arvama Mari . " küll ka mina tulema oma raske päev ," ütlema Andres Mari nagu lohutus . " Andres võtma mõni aasta pärast kroonu , Indrek ei saama vist talutöö tegija , põlema tema see kont ega õige tahtmine , ja Ants ei jõudma see aeg veel sirguma ." " jah , ei teadma , mis sest Indrek mina saama ," ohkama Mari . " Hundipalu Tiit , tema ristiisa , aab ikka peale , et koolitama teine , aga ... " " köster juurde mina panema tema ju ," rääkima Andres . " see andma mina aina nõu , et mina tema linn kool saatma , aga kohe ei jõudma ,- tegema mis tahes . hull olema sellepärast hakkama laen tegema , ei tihkama kuidagi , sest millal või miska sina , vennike , maksma . olema rehkendand edasi ja tagasi , aga võtma põlema kuskilt , Liisi ja Maret viima oma jagu , ega see koht sissetulek suurendand , aina kuivama aga teine vähem . ja aasta põlema nagu änam endine . ei kasvama änam endine vili ega kartul ja ei makse see änam endine hind . laskma teine õige veel üks talv köster juures käima , saama ikka pisut targem ." nõnda sündima . Suvi tegema Indrek Vargamägi töö ja talv pidama tema köster juures õppima - üks mõni teine poiss , kes tahtma miski tegema , ilma et vanem isegi õieti olema teadma , mis tema nimelt köster juures tegema saama . praegune köster olema noorevõitu mees , kes tulema endine vana isamaalane ja aatemees asemele . see surema paar aasta eest kindel usk jumal ja isamaa ning kihelkond matma tema suur au maha , nagu olema kõik tahtma seega tema usk heaks kiitma . ainuke kihelkond nimekam mees , kes seisma nagu õnnis köster usk vastu ega austama tema viimne rännak oma osavõtt , olema rätsep Taar . tõepoolest olema ka tema köster usk pooldaja , kuid veel rohkem pooldama tema isamaa ja sellepärast puuduma tema köstri-isand matus . nimelt olema nõnda , et köster abil , kes tema kui aateline isamaa eest kannataja Vargamägi Eespere varrud ja Pearu kurikuulus püks saadik ikka truult olema töö andma , saama Taar oma ihatud tuhat rubla linn intress peale täis . esialgne kavatsus tõttu pidama tema nüüd rätsepa-amet maha panema ja ainuüksi isamaa elama hakkama . aga mis enam tema pangasumma linn tuhat rubla lähenema , see enam võitma tema veendumus , et see intress ei võima veel kuigi hästi isamaa teenima , vaid et pidama tema vähemalt kahekordne tõstma . sellepärast siis , kui Taar ihatud tuhat rubla täis olema , hakkama tema veel suurem hoog töö vuhtima , et kaks tuhat rubla linn intress peale saama . see tähtis silmapilk olema umbes aasta enne köster surm . ja kui nüüd see vaga jumalasulane ja truu isamaa-ori siitilm lahkuma , ei võima Taar kuidagi tema viimne rännak minema , sest tema olema teine tuhat rubla pärast Pearu lepitus otsima ning olema nüüd kaua aeg tagant esimene kord Org õmblema . aga mis olema Pearu öelnud ja tegema , kui rätsep olema töö lausa argipäev pooleli jätma - köster matma ju argipäev , et nõnda nägema , kui palju olema tema , kes tema tõsiselt armastama ja tema saatma tulema - ning kirik juurde põõkinud see põrm pärast , kes aade vastu Pearu nii südilt olema võidelnud ? ei , rätsep pidama oma südamesoov loobuma ja töö murdma , kui teine sõitma kirik juurde köster matma . aga viimane silmapilk panema ka Pearu hobune ette , et köster matus sõitma : tema leppima oma aateline vastane peale surm . ometi ei võima Taar Pearu mitte kaasa sõitma , sest tema olema juba kord teisiti otsustama ega tahtma kergemeelselt oma otsus viimane silmapilk muutma . pealegi arvama rätsep , et kui Pearu köster aade leppima , siis ikka ainult sellepärast , et üks köster olema nagu surema ka tema aade , kuigi see olema igavene , nagu olema igavene inimene hing , sest muidu olema ju igavene elu ega lunastus , nojah - kui Pearu surema köster ja tema aade leppima , siis ei leppima tema veel rätsep ega tema aade , sest tema mõlema olema alles elus . nõnda olema targem köster matus mitte sõitma , vaid Org jääma õmblusmasin vuristama . aga et köster oma viimne rännak rätsep osavõtt mitte üsna ilma ei olema , siis helistama see kogu päev oma kume kurk matus ja isamaalaul , nii et see , kes isamaa olema kuulma , olema võima arvama : rätsep matma Vargamägi oma isamaa , kihelkond kirik juures oma köster . ometi ei matma rätsep oma isamaa , vaid töötama aina tema kasu : õmblema , et võimalikult ruttu veel teine tuhat linn intress peale saama , sest muidu võima surm ka tema järele tulema , enne kui tema võimalus avanema kogu oma jõud isamaa pühendama . puht isamaa kasu pärast loobuma Taar köster matus ja sellepärast võima tema rahulik süda pressima ning nõeluma , sest elu isamaa olema ometi rohkem väärt kui surema köster . nõnda arvama rätsep Taar . olema vana õnnis köster kauem elama , mõni teadma , mis olema sündima Vargamägi Andres poeg Indrek , aga nüüd käima tema talviti noor köster juures kool . kool mõjuma Indrek kui mürk : olema kord tema millegipärast tarvitama hakanud , siis ei pääsema tema enam , sest ihk tema järele aina kasvama . see mürk tundma Indrek juba vallakool , kus tema käima Andres kahekesi üheskoos . Õpetaja olema tema seal noorevõitu mees , kes vend linn õppima , kust tema vahetevahel maa ilmuma . nii tulema tema vend juurde kord aasta . olema sadu ja pehme ilm . kooliesine mäekink laskma liug regi ; kelk , lauatükk , palituhõlm ja ka püksitagumik , kuni seal koht , kust inimene kaheharuline kasvama , hakkama käima selge välk lööma . aga Indrek ei armastama liug laskma , mis olema arusaamatu asi tema vend Andres , nagu ei mõistma see teine poiss ega õpetaja ise . üksinda istuma Indrek koolituba , vahtima läbi aken teine nali ja tundma see vaatama ehk rohkem lõbu kui see seal mägi ise . mõnikord juhtuma ka nõnda , et tema üldse ei vaadanud , mis teine liumägi tegema , vaid süvenema mõni raamat lugemine , kuigi see raamat olema piiblilugu , mis pähetuupimine tõttu olema pidama vastik muutuma . üks niisugune silmapilk astuma klass õpetaja vend , kes kõik hüüdma kooli-Juljus . nägema Indrek üksinda siin , küsima tema : " mis sina siin tegema " " ei keegi ," vastama poiss hirmunult . " miks sina ei minema liug laskma " " ei tahtma ," vastama Indrek lihtsalt . " mis ? sina ei tahtma liug laskma ? mis poiss sina olema ? minema ometi katsuma ! kui sina mägi alla lendama , küll sina siis tundma , et hea külm tuul käima süda alt läbi " " mina minev aasta1 katsuma ." " ja enam ei tahtma " " ei tahtma ." " mis raamat sina ees olema " küsima Juljus ja võtma poiss piiblilugu . " tahtma , mina toon sina üks teine raamat ? Niisuke , mis sina enne olema lugema ." " tahtma küll , kui enne põlema lugend ," vastama Indrek ja olema huvitama , mis raamat see küll võima olema , mis tema enne olema lugema . ise teadma olema tema juba see aeg nii hirmus palju lugema , et vaevalt võima veel päris uus ja tundmatu raamat leidma . tema olema lugema Kolomats ja Kuradi kolm juuksekarv , mis olema puhas kuld . vaga Jeenoveeva ja Vürst Apolloonius lugu olema tema ots ots kui vesi pea . Vana " virulane " olema tema läbi võtma kahlukaupa . isa olema suur raamat " maailm ja mõni ", see tundma tema kaas kaas . tema olema veel teine suur raamat , mis olema algus ega lõpp , mispärast keegi tema nimi ei teadma ; ka see olema Indrek läbi lugema . Org olema tema saama mingisugune pika-pikk jutt , nii pikk , et tema lõpp vist ei olema , kuna algus ei teadma kuhu olema kaduma ; ja ka see olema Indrek lugema , nii et see peaaegu tema mõistus röövima oma lõpmatus . lugema kas või aasta otsa , aga jutt käima edasi , käima mitu aasta , käima kas eluaeg , nagu sündima tema aina ühes elu . " siin olema see raamat ," ütlema Juljus koolituba tagasi tulema ja poiss tema mõte äratama ; " aga hoidma tema puhtasti ja lugema , kui aeg saama . pärast mina ehk küsima sina , mis sina tema meel olema jääma ." seega andma tema paber pandud raamat Indrek käsi . poiss hakkama raamat sirvima . kohe märkama tema , et see olema tõepoolest sootuks uus raamat , niisugune olema tema kunagi enne nägema , veel vähem lugema . olema ikka küll päris maakeelne raamat , aga mõni täht olema niisugune , et tema see ei tundma ja lugema ei mõistma . muidu saama ehk veelgi lugemine hakkama , aga kole palju võõras nimi , mis tema olema kunagi kuulma ega raamat leidma . poiss ei saama kuidagi aru , mis see võõras nimi lõpmatu rodu , ava raamat , kust tahtma . tema katsuma lugemine mitu koht õnn , aga ikka lõppema see , et tema lugemine raskus tõttu loetud mõte kaotama . lugemine muutuma tühine pomisemine või posisemine , mis tema miski meel ei jääma , nagu lugema tema mõni arusaamatu keel . ometi hakkama tema see pöörane raamat armastama . tema saama tema nagu mingisugune elumõistatus , eluõnnistus . kui ometi kord sinnamaale jõudma , et see raamat võima lugema arusaamine ja et see , mis olema lugema , oskama ka teine jutustama ! kui see kord sündima , siis olema ehk nii mõni asi arusaadav , mis kallal Indrek murdma praegu asjata oma pea . aga poiss ei jõudma sinnamaale , sest enne lõppema vastlad ja kooli-Juljus pidama jällegi vend juurest linn sõitma . enne see tulema tema Indrek juurde oma raamat järele , küsima , kui palju tema olema lugema ja mis tema raamat olema meel jääma . Indrek hakkama see küsimus ees otse surmahirm , sest ei üks ega teine teadma tema vastus . ilmatu hulk võõras sõna , mis tema raamat ise olema ette pomisema või posisema , keerlema kuskil kõrge pealuukumm all : Indrek arvama tema peaaegu avasilmi seletama võima , aga üks tema väljendamine ei painduma tema keel . " kas sina siis mitte miski olema meel jääma " küsima Juljus ja vaatama kaastundlikult Indrek otsa , kes vesi silm kippuma - nii haletsemisväärne tunduma tema praegu iseenese . " paavst ," saama Indrek viimaks lausuma , nagu olema tema mõni teadma mis raskus võitma , ja hakkama ise härdalt nutma . " ära sellepärast nutma ," lohutama Juljus poiss ja silitama tema pea , " küll teinekord jääma rohkem meel ." aga nüüd saama poiss nutt veel suurem hoog . tema jääma nutma , kuna Juljus raamat oma tee minema , mis tema enam kunagi Indrek lugema ei tooma . see olema Indrek veel siiski kahju , kui tema juba köster juures õppima ja võima vene keel lugema mis plarinal . kuluma hulk aasta , enne kui Indrek käsi uuesti sattuma see imeraamat , mis tema meel olema jääma ainult sõna " paavst ". aga vaheaeg olema raamat kõik endine ime ja võluvus kaduma . imeraamat olema nüüd - nagu palju teine raamat - tühine kirjasõna , kus olema enam mõistatus ega õndsus . sama aeg , kui Indrek mingisugune haiglane igatsus unistama kord nägema " paavst - raamat , lugema tema kõik , mis aga käsi juhtuma ja mis tema käsi saama . muuseas panema tema tähele , et olema olema mingisugune raamat , mis Liisi ja Maret peitma , nagu olema see mõni häbiasi . tema hakkama see saladuslik raamat järele piiluma , see varitsema , et viimaks ometi kord tema käsi saama . millegipärast tõusma tema kord meeletu mõte : aga mis siis , kui Liisi ja Maret käsi olema mõni see " paavst - raamat . viimaks saama tema õde saladuslik raamat käsi ja lugema see kari mätas istuma , kus olema keegi tema nägema . aga otsima imesõna ei leidma tema siit mitte . imelik ja saladuslik olema see raamat siiski juba pealkiri poolest , sest üks kaas seisma : " suur saladus ", teine : " loodus kuningas ", kolmas : " naine peegel ". see nimi jääma Indrek alatiseks meel , nagu sõna " paavst ". aga kui see viimane sõna üks tema sisaldav raamat tekitama unistus miski kättesaamatu järele , siis tegema see õde salaraamat tema vastu tahtmine ärev . " paavst - raamat olema Indrek julgema ka kodu laud isa ja ema ees lugema ; tema olema võima tema jõuluõhtu kas või kirik kaasa võtma ja tema avama Kristus kuju ees , mis tuletama tema meel Org Pearu särgiväel , aga see raamat kartma tema peaaegu soo mätas avama . ikka laskma tema silm piiluvalt ümber käima , kas ehk keegi kuskilt ei tulema ja tema tema raamat lugemine ei tabama . ka tema olema palju see , mis Indrek ei mõistma , vaevalt ainult aimama . see paljas aimamine ja oletamine tegema see raamat sisu viirastuslikult kättesaamatu ja meeletult veetlev . olema see raamat olnud samuti selge ja arusaadav nagu piiblilugu või katekismus - Indrek arvama , et see olema arusaadav , sest kõik pidama tema see - jah , kui tema olema olnud niisama arusaadav nagu peatükk ja õpetus , siis ehk olema tema tema põrmugi erutama , vähemalt see määr mitte nagu nüüd . see raamat lugema - tema näppama tema mitu kord õde järelt ja süvenema tema ikka suurem ind ja ärevus - hakkama tema kõik millegipärast nägema mingisugune erutav vaatepunkt . nõnda kuulama tema kevad lind laul ja vaatlema tema mäng , nõnda nägema tema kirev liblikas ja sinine põuakiil , eriti kui tema paarikaupa kaisutama paik paik lendlema , et kuskil päike paiste õndsalik rahu leidma . raamat peidetud saladus lööma ilmnema loom , kes tema maast-madalast tundma nagu oma õde ja vend . jäär puksimine ja jooksmine , härg möirgamine ja pusklemine , hobune hirnumine ja inkumine , hani mäng vesi , koer purelemine ja pulmitamine , uss lamamine päike paiste , olema iseenese palmik mässima teineteise ümber , kult vaht täidetud latsutav lõug - kõik olema üks ning sama saladuslik asi , mis Indrek hästi ei mõistma , vaid ainult nagu viirastus aimama . sagedasti tulema tema " paavst - raamat meel ja tema mõtlema , et kui tema see olema võima päris selge õppima , siis olema tema selge ka kõik teine raamat , õde oma . aga kooli-Juljus ei tooma enam see arusaamatu raamat tema käsi ja nõnda vaevlema tema vahetpidamata mõistatus käes . inimene hõiskamine ja huikamine kõlav suveõhtu vastukajav mets olema enam tühipaljas häälitsemine , nagu olema see karjapoiss pedakask pasun puhumine , mis ots toetuma sookask oks , vaid tema hõiskama sellepärast , et tema olema mingisugune imeline saladus , mis tema ei tihkama sõna avaldama , nagu ei tihkama Indrekki saladuslik raamat üks hing ees avama . Liisi ja Maret lõõritama vaevalt nõnda , kui tema olema tegemine see saladus , mis olema peidetud tema raamat . see veetlev saladus ei ilmne ainult tema laul . vaid ka tema sõna olema mõnikord samasugune , sest tema rääkima Indrek juuresolek sagedasti nõnda , et see kuidagi ei taipama , mis tema olema jutt . ometi armastama Indrek kuulama see õde arusaamatu jutt , sest see olema niisama hea ja erutav nagu mõni arusaamatu raamat lugemine . niisugune jutt veste lööma õde silm nii iseäralikult särama , tema nägu ilmuma imeline ilme ja suu hoidma tema hoopis teisiti kui muidu . Indrek kuulama see arusaamatu sõna ja vaatama see imelik näoilme , ja siis olema tema mõnikord tundmus , nagu mõistma tema , mis tema nii saladuslikult kõnelev . enamasti ajama Liisi ja Maret niisugune jutt ait ja Indrek istuma siis aidatrepp päike paiste . tema tegema nägu , nagu ei istuma tema siin õde jutt pärast , vaid nagu soendama tema ainult oma paljas jalg ja jalasäär , kuhu kurg kevad nii palju naeris olema külvama , et tema rasv määrimine tõttu peaaegu must olema muutuma . päike soojus olema kurg naerimaa väga mõnus , Indrek tundma see kogu keha õde jutt kuulama , eriti kui tema naeripeenar oma jalg ja säär tasakesi silitama . aga vahetevahel vilksama Indrek silm õde poole niisugune pilk , et tema millegipärast piinlik hakkama , ja siis ajama tema poiss aidatrepp kohe minema , nagu tegema tema siin mingi kuri . " kas mina siis ei võima siin päike paiste istuma " küsima Indrek süütult . " ei võima ," vastama Liisi . " minema mujale , ega siin üksi päike olema ." " miks mina siis siin ei võima istuma " küsima Indrek . " mina põlema ju siin keegi tüli ." " olema küll ," ütlema nüüd Maret . " kes tüli mina siis olema " ajama poiss vastu . " eks sina siis saama ükskord aru : mina tüli ," ütlema nüüd Liisi . " mina tahtma Maret oma salaasi rääkima ega tahtma , et sina kuulama ." nüüd olema asi selge ja Indrek ei saama enam vastu punnima . tema küsima ainult , nagu olema tema raske ülekohus tegema : " kuhu mina siis pidama minema " " minema , kuhu tahtma ," ütlema Liisi , " terve ilm olema sina ees lahti . minema või haopinu äärde , seal olema samuti soe ja tuulevari ." ja Indrek minema haopinu äärde , kus seisma püsti teivas , roigas , post ja pakkuma , mõni koorima , teine ainult laha külge aetud või üleni kirvetäke täis , et puu ei hakkama koor alt pehastuma . siin tunduma mitmesugune toore puu lõhn ja linavästrik karjuma haopinu otsas , sest tema olema siin kuskil haokubu vahel pesa . siia istuma Indrek pakk ja roigas vahele , sest siit võima ait poole piiluma , kust kostma Liisi ja Maret jutukõmin , ajuti mõni üksik sõna , kui tema jutlemine vaimustus sattuma ja kilkama ning naerma hakkama . Indrek olema tema sõna suurem lugu , sest tema arvama tema halvemini mõistma kui tema naerukihin , mis tema siiamaale kuulma . mõnikord pugema Indrek ka siis siia pakk vahele , kui päike ei paistma ja kui ait olema Maret üksipäini . see olema algus üsna vait ja vaga , nagu olema ait päris tühi ja uks asjata lahti unustama , aga varsti hakkama tema laulma , esiteks tasakesi , siis pisut valjemini , nii et Indrek siin pakk ja post vahel olema paras kuulama . Indrek olema ikka laul armastama , aga eriti armastama tema just Maret laulmine , sest tema hääl olema nagu pisut ema hääl , kui see vokivõrin sekka vahel varemalt laulma suur tamm , mis minema raiuma isa oma seitse poeg , igaüks seitse kirves , kinnitama iga laulsõna otsa arusaamatu " sink sale proo ". millegipärast olema Indrek meel kinni hakanud just see imelik " sink sale proo ", sest see tuletama meel oma laul mingisugune rohekas kõhualune lind , kes lendama üks pikk puu latv teine ja kordama see ema arusaamatu sõna iga kevad - mitte küll päris selgesti , kuid ometi kordama , nii et Indrek see aru saama . ja kui Maret laulma , siis tunduma Indrek , et ka tema laulma mingisugune " sink sale proo ’ st , nagu olema ka tema mõni ema või rohekas kõhualune nimetu linnuke . Maret laul olema teine sõna , aga Indrek kostma nagu ema või linnuke laul sõna . Maret algama näiteks nõnda : " kord istuma jõgi kallas peal ", aga Indrek kõlama kohe kõrv " sink sale pragu ", nagu muutma mingisugune imevägi tõeline sõna tema kuule viirastuslik ja mõistatuslik . sama laul laulma ka Liisi , aga teine viis , ja nõnda ei muutuma laulusõna Indrek kuule mitte . Maret saama oma praegune viis isa , kes tema see kord õpetama nelipüh õhtuvidevik , seisma aidatrepp ees , kuna Indrek istuma trepp . tema mäletama see nii selgesti . Liisi ja Maret olema kahekesi ait ja laulma parajasti tütarlaps , kes istuma jõekallas haledasti nutma . isa tulema aidatrepp ette , valge lambanahkne pihtkasukas selg , kõver piip hambuma , tulema , jääma seisma ja kuulama tütar laul . aga kui see olema lõpetama , ütlema tema , et kuulama nüüd tema , las tema laulma . ja tema laulma , mitte rind - vaid peen kurguhääl , nagu tahtma tema jäljendama mõni naine . kaks kord laulma tema üks ning sama laul esimene salm ja küsima siis : " kumb olema ilusam , kas sina võima mina viis " " mina oma meeldima mina rohkem ," ütlema Liisi . " isa , laulma veel kord :" lausuma Maret . ja isa laulma jällegi kaks kord järgemööda . " isa , sina viis olema palju ilusam ," ütlema Maret nüüd . " see olema tõesti nagu nutt jõekallas !" " õppima tema selge ," käskima isa ja laulma jällegi , ikka vaikselt ja peen kurguhääl . Maret laulma kaasa , kuni uus viis olema pea . " see olema mustlasetüdruk viis ," seletama isa . " mina olema siis mõis kärner juures poiss , kui mustlane oma tütar , ahv ja leierkast sinna tulema . tütar laulma ja tantsima , ahv tegema komet ja tõmbama õnneloosa , vanamees ise väntama leierkast . seal kuulma mina see viis ja sest saadik olema tema mina meel ." peale see õhtu laulma Maret nuttev tütarlaps jõekallas ikka isa õpitud viis ja Indrek tunduma , nagu olema see mustlastüdruk kaeblev ja igatsev viis helisema tema ema laul arusaamatu " sink sale proo ". olema kord , kus Indrek valdama võitmatu härduma õde laulmine kuulama , sest see tooma tema jumal teadma mis meel . pisut olema see härdus nagu õde järelt näpatud saladuslik raamat , aga ei puuduma ka kooli-Juljus mõistmatu raamat , mis poiss meel jääma ainult sõna " paavst ", sest see viimane hakkama tema ühendama ja siduma kõik , mis olema arusaamatu ja mõistatuslik . kui Liisi algama see Joosep lugu , mis lõppema suur riid ja pahandus , nii et Liisi pidama saun elama minema , nagu olema tema oma isa laps , siis kõnelema miski Indrek süda : " see olema just see ! see olema seesama ! sellepärast minema Liisi saun elama ja sellepärast olema isa nii hirmus kuri , et ei kannatama peale Liisi ka üks teine inimene , kärkima kõik peale ja virutama esimene paras asi , mis käsi puutuma . seesama pärast olema sõnn sarv+ipidi koos ja puistama kas või teineteise soolikas ; sellepärast põmmima jäär vastastikku oma pealuu , nii et silm nirisema veri ; sellepärast olema kult kihvaka lõug valge vaht ; sellepärast kaklema teisepere kukk , kuni mõlema olema üleni verine ja väsimus laabakil maas , ja sellepärast laskma minev kevad kaks metsisekukk ise paljas käsi elusalt kinni võtma , olema mõlema kaklus sedavõrd pöörane , et ei märganud inimene kartma . kõik olema sellepärast !" kui Indrek ometi ükskord teadma , mis see õieti olema , mis pärast see kõik nõnda sündima ! aga Indrek ei teadma . Andres võima ehk see rääkima , aga tema see asi ei huvitama . tema käima küll küla ja tantsima tüdruk , aga niisama hästi või veel parem meel lõhkuma tema tants poiss , sest siis olema kartma , et teine jalg jää : siis hoidma teine , et jalg ei jääma . Liisi pulm ajal nägema Indrek , kuidas Org Pearu ja Rava Kustas tüdruk ja poiss jalg köitma ja see riie nõel kinni pistma . teine kõik olema magama pugema , aga Indrek ei olnud uni , nõnda olema tema mõjuma Kingu Priidu simmel ja kõik muu , mis tema olema nägema ja kuulma . kui Pearu ja Kustas hakkama pärast peiupoiss ja pruuttüdruk üles äratama ning tema kokkuseotud jalg ja kokkuõmmeldud riie üle " soolane " nali heitma , siis naerma kõik , kes see kuulma ja nägema , naerma isegi naerualune poiss ja tüdruk . aga Indrek ei saama naerma , sest et ei asi ise ega teine naer mõjuma tema naljakalt , vaid tema seisma muidu teine juures ja vahtima tema uurivalt nägu , nagu otsima tema sealt , mis peituma nali . teine naer tegema tema ennem nukker kui rõõmus , sest äkki olema tema tundmus , et kuskil jõekallas nutma vaene tütarlaps , kes Maret armastama isa õpitud viis laulma , ja tema üle see praegu naerma . kaks esimene aasta köster juures kool käima olema Indrek vana lesk kirikumees juures korter . tütar olema tema lähem maakonnalinn mees ja tulema sealt vahetevahel oma isa vaatama . teine Indrek kooliaasta tooma tema kord ka oma tütar kaasa , kes olema Indrek arvama pärima " preln " kohe , sest tema pidama kodulinn kõige suurem kool käima ja pidama mõistma juba nii saksa kui ka vene keel kõnelema . Vene keel katsuma tema ka Indrek rääkima , kes mõni sõna tema kuidagi vastu purssima , aga saksa keel jätma tema sootuks katsuma , kui tema nägema , et Indrek olema alles ees der , die , das . ainult üks jääma Indrek kauaks-kauaks meel : kui linnapreili ( tema olema umbes Indrek vanune ja tema hüüdma Milli , nagu olema hüütud Org Riia kass , kes Indrek Jõessaar olema ära põletama ) Indrek der , die , das ’ i nägema , ütlema tema , et saksa keel olema hirmus raske rääkima , kui pidama " artikkel " õieti tarvitama . siis veel Indrek ei taibanud õieti , mis loom see artikkel olema , ja sellepärast mõjuma see sõna tema imeliselt ning muutma ka preili imeline . ikka veeretama tema keel sõna " artikkel " ja seadma tema kõrv sõna " paavst ", mis tema heameel kuhugi kõne sekka olema pistma , et nägema , mis nägu " preln " tegema . aga tema ei leidma see kunagi paras juhus ja nõnda sõitma " preln " minema ning kaduma jäädavalt Indrek silmapiir , ilma et see olema saama tema oma imesõna lausuma , vastukaal tema imesõna , või ilma et see olema tihanud küsima , kas ehk tema ei tundma sõna " paavst " tähendus . muidu mõistma Indrek ja Milli teineteise väga hästi . olema päris kindel , et kui Milli kauem olema siia jääma , siis olema Indrek õppimine kabe päev tulnud . Milli olema see mets ajama - sinna suur kuusik , mis seisma kirikumees maja ja surnuaed taga , mis all jooksma vaikne sile lumetee iga ilmakaar , nagu seisma kirikumees majake maailm süda . Milli ema olema peaaegu alati kodunt ära ja nagu puurilinnuke vahtima Milli kirikumees maja väike aken , kui Indrek köster juurest kodu tulema . Indrek kõht olema tühi ja tema tahtma sööma . mõnikord , kui kirikumees supp keetma ja ka Indrek lihatükk oma pada võtma , saama Indrek supp osa ja nõnda olema kõik kord . aga nüüd , kui tütar kodu , kirikumees supp ei keetma ja Indrek pidama ise ise miski valmistama kui ei tahtma külm ja kõva leivakannikas leppima . kord näima Indrek kojutulek tuba tühi olema , aga sisse astuma kuulma tema kirikumees tuttav norskamine eesriie tagant . Indrek arvama , et nüüd olema paras aeg ise liha küpsetama , sest Milli ees häbenema tema see tegema . aga kui tema tuli lõugas olema üles tegema ja ahjuserv minema kummuli pann võtma , et pekitükk peale panema , astuma Milli eesriie tagant kassisamm välja ja tulema Indrek juurde . " kuulma , kuis vanaisa magama " küsima tema . " norskama ," vastama Indrek pekk nüsima . " tema ju vilistama magama ," ütlema Milli . " vilistama küll ," olema ka Indrek nõus ja laduma pekitükk pann , ilma et tema see enne olema loputama . " nägema kohe , et meesterahvas ," naerma Milli nüüd . " kas naine nõnda ei vilistama " küsima Indrek . " ega mina siis nüüd vanaisa mõelnud ," seletama Milli naerma , " mina mõtlema sina . sina panema liha pesema pann ." " vanaisa panema ju ka , mina mõlema panema ," ütlema Indrek õigus . " eks tema olema ka meesterahvas nagu sina ," vastama Milli Et Milli tema nagu kirikumees meesterahvas nimetama , hakkama imelikult Indrek süda kinni ja tegema tema nagu juhm . tema jääma oma pann pandud pekitükk seisma ega saama see enam edasi ega tagasi . aga siis astuma Milli tema juurde ja ütlema : " las mina aitama , mina nagu naisterahvas ." Indrek vahtima punastama ja suur silm tütarlaps otsa ja laskma sündima , nagu see soovima . Milli panema lihatükk pann ära , valama sinna tilgake vesi , laskma see tuli palav , pesema pann puhas ja laduma alles nüüd lihatükk uuesti pann . " nõnda ," ütlema tema , kui pann juba tuli särisema . ja enam ei liikuma tema pann juurest , enne kui liha olema küps . siis küsima Milli Indrek piim ja jahu , mis tema valmistama kaste , nimetama see naeratama " potas .". " kas taldreku olema , kuhu valama " küsima tema . " ei olema ," vastama Indrek . " mina panema pann laud , paber pisut alla , põlema pärast taldreku pesemine ." " Supitaldreku ka ei olema " pärima Milli . supitaldrik olema ja sinna sisse panema Milli küps liha üks " potas ". taldrik viima tema laud ja käima siis Indrek üheskoos sahver , kust see leib ja külm kartul võtma , ning istuma siis juurde vaatama , kuidas Indrek sööma . tema olema nimelt põlvili tool , küünarnukk rinnuli laud ja nina peaaegu Indrek kastmetaldrik . see olema hirmus piinlik ja häbi nõnda sööma , aga Milli tegema , nagu ei märkama tema miski . Indrek olema täna peaaegu samasugune tundmus , nagu olema tema olnud soo mätas istuma , kui tema lugema õde järelt näpatud saladuslik raamat . " teadma , mis mina esiteks vanaisa juures eesriie taga tegema " küsima Milli Indrek . " minema peit ," vastama Indrek . " ei läind sina eest peit ," ütlema Milli , ja Indrek olema , nagu pidama tema põrand alla langema , sest alles nüüd mõistma tema , kui hirmus rumalasti tema olema vastama . Milli pidama tema eest peit minema ? " mina vaatama hool järele , kuda vanaisa nõnda norskama ja vilistama saama . nüüd olema mina see selge . kui mina linn sõitma , hakkama mina seal niisama norskama . tahtma , mina norskama sina " " noh ," tegema Indrek ja katsuma kõik jõud neelama , et suutäis alla saama , sest kurk olema nagu kinni nöörima . ja Milli norskama , visisema ja vusisema ning vilistama , nagu magama tõepoolest vana kirikumees ise eesriie taga . " eks olema õieti " ütlema Milli . " väga õieti ," kiitma Indrek ja tema saama see ning ka teine suutäis kurk alla , sest see olema nagu Milli norskamine tõttu äkki lahti läinud . " tahtma , mina õpetama sina ka nõnda norskama ja vilistama " Indrek tahtma küll , aga enne korjama tema toit laud . peale see ütlema Milli Indrek : " minema kuusik alla , seal mina õpetama , siin pärast vanaisa kuulma ." tema hiilima tuba välja , jätma kirikumees üksinda magama . mets all olema juba videvik ülal puu kohisema tuul , all teerada olema üsna vaikne . ainult see surnuaed lähedus sattuma sööstma sealtpoolt tuuleiil , külm nagu surnu hingus . Milli olema valge villane müts pea ja mingisugune pehme nahk krae . kitsas teerada ei saama tema muidu , kui pidama Indrek nii ligi hoiduma , et see kord tema pehme krae puutumine arvama tundma . " võtma mina käsi alt kinni , muidu lükkama mina lunde , sukk saama märg ," ütlema Milli Indrek , ise värin hääl . aga värin tunduma see käsi , mis areldi Milli käsi alla pistma . nõnda kõndima tema vanuv videvik nagu õndsalik unenägu . kui Indrek see hiljem katsuma meel tuletama , siis ei mäletama tema miski muu kui aga mingi seletamatu tundmus ja uimastav lõhn , mis tema olema nagu ei enne ega pärast enam kunagi haistma . see olema nagu pisut raud ja koirohi . Indrek olema see lõhn pärast jumal teadma mis tegema , aga ometi jääma kõik tegema see lihtne põhjus , et Indrek ei teadma , mis pidama tegema , kui tundma niisugune lõhn . kodutee jääma tema surnuaed nurk juures seisma ja siin küsima Milli : " kas sina kartma surnu " " tänini põlema kart ," vastama Indrek . " aga mina olema kart , ainult täna ei kartma ," ütlema Milli . Indrek tahtma küsima , miks tema täna ei kartma , aga ei julgema , sest võib-olla olema see küsimus niisama rumal , nagu olema endine vastus , mis tema nii häbenema . nõnda seisma tema surnuaed nurk juures kahekesi vastastikku ega lausuma sõna , otsima pime ainult teineteise silm . tema seisma nii ligistikku , et tema riie pärima kõvasti kokku puutuma , see teadma Indrek pärima kindlasti . tema teadma see sellepärast , et tema tulema imelik mõte : mis olema , kui keegi siduma tema jalg salaja kokku ? kui siduma mitte mõni Org Pearu või Rava Kustas , vaid keegi muu , kas või mõni niisugune , kes olema võimalik nägema ega kuulma . ainult siis , kui tema katsuma ise liigutama , tundma tema , et tema jalg olema kokku köidetud - kõvasti-kõvasti , palju kõvemini kui Org Karla roovilatt külge . see mõte ja elamus olema too kord nii valdav ja sügav , et Indrek peaaegu ise jalg sidumine tundma , ja et ise pettumus päästma , püüdma tema võimalikult kaua nõnda Milli lähedus seisma ja tema lõhn tundma . aga äkki kahmama Milli pidu maa lumi , viskama see Indrek vastu silm , pistma kõik jõud kodu poole jooksma ja hüüdma : " võtma kinni ! püüdma !" aga Indrek seisma oimetu veel tükk aeg paigal , nagu olema tema täis sügavam imestus , kuidas võima küll Milli jooksma , nagu olema keegi tema jalg surnuaed nurk juures seismine siduma . " mis sina seisma ja vahtima seal !" hüüdma Milli . alles nüüd saama Indrek jalg maa lahti . aga Milli järele ei jooksma tema mitte . tema olema põhjus jooksma , sest tema imeline nägemus olema jääma surnuaed nurk juurde ja tema olema kahju tema lahkuma . " miks sina nii kurb olema " küsima Milli . " mina ei olema kurb ," vastama Indrek . " olema küll ," kinnitama Milli . " sina olema niisuke silm ." " naisterahvas ," lausuma Indrek endamisi ja mõtlema see tütarlaps , kes rääkima tema kurbus . see olema täna esimene kord poiss meelest nii imelik sõna . nõnda sündima see tutvus viimane päev . Järgmine hommik vara pidama Milli ühes ema raudteejaam sõitma . õhtu heitma kirikumees vara magama ja ajama ka Milli asemele , sest muidu ei saama tema homme " maa lahti ". ema olema alles kodunt ära . Indrek hakkama homne õppima . aga lugema mis tema lugema , tema mõte pöörduma ikka surnuaed nurk juurde , kus tema Milli kahekesi teineteise ees nii lähestikku olema seisma . nõnda kestma see tükk aeg . siis hakkama kirikumees norskama ja vilistama . Milli ase ajutine eesriie tagant kostma samasugune norskamine ja vilistamine . imestama kuulatama Indrek . aga siis kerkima eesriie tagant Milli naeratav nägu . tasakesi tulema tema laud äärde , seadma tool paras paik , laskma see peale põlvili , suruma küünarnukk laud ja käsi lõug alla , nagu olema tema see tegema lõuna ajal , ning jääma nõnda silm silm vastu Indrek vahtima . paar valkjas juuksesalk kippuma tema silm ette , ja kui tema see püüdma kõrvale puhuma , ulatuma tema ots poiss nägu . tütarlaps naeratama see nägema . " õppima homne " küsima Milli tasa-tasa , nii et tema sõna võima ennem suu liikumine aimama , kui kõrv kuulma . " hakkama praegu ," vastama Indrek . " Kuda sina saama " imestama Milli . " ega mina saama ," vastama Indrek puhtsüdamlikult . " põlema ka tarvis ," arvama Milli . " homme sõitma mina ära , siis sina aeg õppima küll . nüüd aam jutt ." ja poiss veel ligemale ronima tema oma küünarnukk laud . tema silm paistma Indrek nii sinine ja selge , peaasi , just selge , nagu tema see veel kunagi enne olema nägema . Liisi ja Maret olema ka sinine silm , aga tema ei paistma tema nõnda läbi nagu Milli oma . see olema nagu kaks tünn puhas kaevuvesi Vargamägi isakodu uks ees : vaatama sisse ja nägema iseenese . algus ei söandama Indrek tema pilkuheita . aga kui tema tema saama harjuma , nimelt pann pesemine ja liha küpsetamine juures , siis ei tahtma tema enam muu , kui aga see silm vahtima . sinna vahtimine olema veel hukutavam kui millalgi isakodu peegeldav veetünn ääres seismine . see olema nagu hea ja ühtlasi ka valus . hea olema nagu kõht ja valus nagu süda või kuskil veel sügavam ja kaugemal . " kas sina siin üksi igav ei olema " küsima Milli ja tõmbama oma kollakas juuksepats üle õlg rind , kus tema tema kallal sõrmitsema . " tänini põlema olnd ," vastama Indrek ja tema tulema meel , et tema esiteks väljas olema öelnud " tänini põlema kart ." " mis sina homme tegema , kui kool kodu tulema " küsima Milli edasi . " ei teadma , mis jüst ," vastama Indrek . " kui sina veel liha küpsetama , kas pesema nüüd pann enne puhas " Indrek punastama ja vastama siis : " nüüd pesema ." " pesema tõesti " " päris tõesti ." " alati " " alati ," kinnitama Indrek niisugune tõsidus , nagu olema otsustama mõni teadma kui tähtis eluline küsimus . " teadma mis : kui sina pann pesema , mõtlema siis mina peale ," paluma Milli , ja nüüd nägema Indrek , et ka tema punastama . Indrek ei osanud tema sõna miski vastama , tundma ainult , kuidas keegi rind miski muljuma - valusalt ja uimastavalt , nii et keha üleni kuum minema . " kas mõtlema " küsima Milli ja punastama veel rohkem kui esiteks . " kui tahtma , siis mõtlema ," vastama Indrek . " kas sina siis ise ei tahtma " pärima Milli . jälle muljuma keegi valusasti Indrek süda , nii et kuum hoog nägu lööma . nagu pidama tema mõni raske kuritegu oma võtma , lööma tema silm maha ja lausuma : " tahtma küll ." nüüd võtma Milli oma juuksepats otsa , mis olema lahti hargnema , ulatama see Indrek nina alla ja küsima : " kas tundma " " tundma küll ," vastama Indrek . " see olema mina juus ," seletama Milli . " pesema või ära pesema , ikka olema tema nõnda ." " mina mõtlema esiteks , et krae ," ütlema Indrek . " ei , mina juus . kui krae ka , siis olema see ikkagi juus ," seletama Milli ja küsima : " kas sina meeldima " " see olema kõige parem , mis mina nuusutand ," kiitisIndrek . " katsuma , kui pehme tema olema ," käskima Milli . Indrek liigutama juba käsi , aga enne kui see juus küündima , kolisema välisuks : ema tulema . nagu välk olema Milli asemel tekk all . ema sisse astuma istuma Indrek üksi laud . ääres käsipõsekk ja katsuma lugema , kuigi tema ei seletama , kas raamat olema õieti või tagurpidi ees . " kes seal olema " küsima Milli eesriie tagant , kui ema tuba astuma . " mina , mina kallike ," vastama ema ja Indrek tunduma , nagu kuulma tema alles täna esimene kord sõna " kallike " " miks ei magama sina , homme pidama vara tõusma ." " mina ärkama kolin peale üles ," vastama Milli . " katsuma küll tasa tulema , aga see uks siin ," vabandama ema . " see olema üks hirmus uks ," siunama Milli . " hea , et mina siit linn saama ." Indrek olema nagu jääpank rind pistma . süda lööma tonks , tonks , tonks ja tahtma peatuma . kus olema tõde ? kas see , mis olema laud ääres , või see , mis olema nüüd asemel ema jutlema ? olema tõde hirmus uks ja linn või juus lõhnama ja selge silm ? Kogu öö ei saama Indrek silm kinni . kui teine varahommik tõusma , tegema tema , nagu magama tema alles ja ei kuulma miski . keegi ei tuletama tema meel . aga siis tulema silmapilk , kus hobune olema juba uks ees , kuna Milli ema ja kirikumees minema miski saan viima . see aeg kasutama Milli . tema astuma Indrek ase ette ja küsima sosinal , nagu jätkama tema eileõhtune jutt : " magama " " ei ," vastama Indrek samuti salaja . " mina põlema magand ." " sähke , katsuma ," ütlema Milli Indrek juurde kummarduma , nii et see tema hink tundma , tõmbama oma juuksepats , pistma see lahtine ots poiss tekk alla ja jätma tema sinna natukeseks aeg . " tundma , kui pehme ," ütlema tema tõusma . " kole pehme ," kiitma Indrek . nõnda tema jutt lõppema , sest ema tulema uuesti tuba . " olema valmis " küsima tema tütar . " nüüd olema valmis ," vastama Milli . ja ema ajama tema ise ees välja , nii et tema võimalik olema enam ainus pilk tagasi heitma . paar nädal pärast tulema Indrek ümbrik sees kaart , mis üks külg ulatuma roos teineteise kaks roosa käsi , kuna kaart teine külg olema vene keel kirjutama : mälestus . allkiri M. - see olema kõik . kaart lähemalt silmitsema tundma Indrek mingisugune lõhna-Mill juus lõhn . ja kui tema katsuma meel tuletama tema pehmus , siis see : muutuma nagu lõhn kaart küljes . kuskil olema Indrek varemalt miski samataoline tundma , see turgatama tema nüüd meel . kus ? ei mäletama . aga kui tema mõni päev pärast hakkama ise liha küpsetama ja enne tahtma pann pesema , tulema tema äkki meel , kuidas ema see kodu tegema . sama silmapilk teadma tema ka , kus olema tema tundma miski Milli kaart lõhn taoline , mis olema hakanud sinna nagu juus : ema kirst ait olema samataoline lõhn , see valge kirjama kirst , mis kumer krägisev kaas peal . Milli juus krägisema katsuma pisut sedamoodi nagu see lõhnav kirst kaas avamine . rohkem ei saama Indrek mõtlema , sest siis , tulema tema ema ja ise miski väga raske ja valus meel ja sellepärast kippuma nutt otse vastu tahtmine peale . tema ei võima muidu , kui pidama nutma hakkama . kui tema lõpuks ise võit saama , olema tuli üsna kustuma . uuesti pidama tema see üles tegema , et pann pesemine ja liha küpsetamine jätkama . ühes uus tuli tulema tema mitte ainult pea , vaid ka nagu kogu keha ja hing mingisugune seletamatu hele valgus või aimdus ja pann pesemine peatuma rääkima tema endamisi : " õige ! see olema see ! see olema seesama ! nüüd mina teadma ! nõnda tema tulema , nõnda tema hakkama !" ja äkki arvama tema mõistma Liisi ja Joosep lugu , isa ja Liisi riid , Liisi ja Maret arusaamatu kõne ja tema imelik näoilme . Maret laul , poiss ja tüdruk jalg sidumine ning kõik muu , mis üle tema nii palju pea olema murdma . aga kui tema oma arvatav selge arusaamine või aimdus mõni teine olema pidama rääkima , siis olema tema sõna kahtlemata puudu tulnud , nagu olema tema kord sõna puuduma kooli-Juljus vastamine . Kogu hing täitev suur ja sügav aimdus seletus olema võima tema ehk nüüdki lausuma üksainuke sõna " Milli ", ning see olema lõpuks muu olnud kui väike kaardike küljes pisut ema kirst lõhn - koi ja raudrohi lõhn , mis päev-päevalt ikka rohkem haihtuma . kui Indrek järgmine päev köster küsimus nagu juhm vastama , siis kuulma tema teine poiss nii palju pilge ja naer ja köster ise - tema vaga amet hoolimata - nii tõre ja torkav sõna , et tema parem pidama arvestama kirikumees hirmus uks ja mingisugune igatsema linn , mis Milli ema olema rääkima , kui väike kaardike uimastav lõhn , mis röövima aru pea . nõnda muutuma Indrek õppimine varsti endine , veel parem , sest imelik viis olema tema kuskilt nagu värske jõud ja selgem arusaamine juurde tulnud . teine kooliaasta kevad , kui Vargamägi Andres minema poeg köster juurest kodu tooma ja arve õiendama , ei saama see muidu , kui pidama isa ütlema : " poiss pidama linn kool panema , mina juures ei jõudma tema kuigi kaugele ." Andres mõtlema nii ja mõtlema naa , aga lõpuks pidama tema ometi ütlema , et tema hammas praegu linnakool peale ei hakkama . " nõnda minema poiss vana , ei pääsema enam kuhugi sisse ," arvama köster . " minema tema vana või mis tahes , aga ei olema parata ," vastama Andres köster . viimaks leppima kokku , et Indrek pidama siiski veel üks talv köster juurde minema ja see lubama eriline hool tema käsile võtma . ehk saama ometi niigi kaugele , et pääsema kuhugi koolmeister või see käealune ometi minema kõik teisiti , kui köster ja Andres olema arvama ning kavatsema . kolmas kooliaasta kevad otsima nimelt vallakirjutaja ise abiline ja pöörduma kord naljatama köster poole , et see võima oma " tudeng " mõni tema kantselei andma . imelik viis olema köster kohe vastama : " ega nüüd teine küll asi saama , aga Paas , Vargamägi Andres poeg võima ehk katsuma " " rääkima ikka tõesti või " küsima kirjutaja . " päris tõesti ," vastama köster . " tema saama hakkama , see uskuma mina ." leppima ise vahel kokku , et Indrek minema mõni päev kirjutaja juurde proov , alles pärast see nägema , kas maksma asi isa rääkima või mitte . poiss kannatama proov välja ja nüüd tuupima tema pea , et ära tema minema enam suvi isakodu töö , vaid jääma kirjutaja abi . " siin õppima juurde ja saama edasi , aga mis see maatöö sina andma ," seletama kirjutaja Indrek , kes olema tahtma peaaegu vastus küsima : " aga kas mina võima ise millalgi kirjutaja saama " ometi jätma poiss see küsima , sest tema tunduma see ideaal nii kõrge ja kättesaamatu , et otse naeruväärne olema see unistama . Vargamägi Andres ei meeldima see plaan esiotsa sugugi , sest Indrek tööjõud olema suvi nii mari ära kuluma . kaua , kaua pidama tema tagakamber istuma ja piibutama , kui tema Indrek andma seletus peale mõtlema . kõik kippuma teisiti minema , kui Andres palju aasta eest olema arvama ja kavatsema . Vargamägi pidama algama mingisugune suur ja hele päev , kui saama kaelakandja oma laps . aga nüüd põgenema see kõik üksteise järel Vargamägi , järele jääma ainult vana väetike ja noor nõrgake . viimaks segama Mari Andres mõtlik piibutamine , sest tema ütlema : " sina mõtlema ikka see Indrek asi " " mis mina nüüd jüst see Indrek asi ," lausuma Andres . " mõtlema üldse see Vargamägi asi ." " eks tema olema kodu küll mari tarvis , aga ... " " miks tema tarvis põlema , mis see nüüd rääkima ," ütlema Andres vahele . " Anna sahakurg teine käsi või panema äke ja rull järele velkim ." " aga mis mina tema siis sinna köster juurde panema ." rääkima Mari . " olema nagu teine oma kolm talve vallakool ära käind ja las hakkama töö murdma ." " see ’ p see olema ," ütlema Andres . uisapäisa see küsimus ei otsustama . kuluma aeg kuni järgmine pühapäev . siis minema Andres Hundipalu mitte just Indrek asi pärast , vaid muidu niisama pisut jutt ajama , sest Tiit olema Andres arvama siin nurk ainuke mees , kes tõsiselt maksma rääkima ja nõu pidama . kaua venima kohaomanik jutt mööda Vargamägi , Hundipalu ning üldse mööda kõrvenurk soo ja raba , mäenukk ja metsasalk , heinamaa ja karjamaa , põld ja põlluäär , mööda toimetus , vaevu ja mure , enne kui Andres leidma paras juhus lausumine : " eks tema olema mina see asi hull : tütar minema mees , Mari jääma üksinda suur töö ja toimetus rake , nüüd mõtlema ka Indrek ära minema , ei tahtma suvi änam töö tulema , ei teadma , mis sest kõik nõnda saama ." " kuhu see Indrek mõtlema siis minema , linn või " küsima Hundipalu Tiit . " nägema , kirjutaja kutsund teine oma abi , et tulema aga kohe , tema inimene iga päev tarvis ," vastama Andres . " kas siis Indrek saama juba see töö toim " " ütlema teine , et saama . Olnd juba nädalapäev kirjutaja juures proov peal ." " kuulma , Andres ," ütlema Tiit nüüd juba veenvalt , " ega see halb asi olema , kui Indrek kirjutaja juurde minema . poiss olema pea otsas , tema olema niisuke silm , nii et las tema minema ." " see saama mina ise ka aru , et ega see halb olema , kui tema minema , aga mis mina saama ? mis saama Vargamägi , kui kõik ära minema ? ka Andres tulema paari-kolm aasta pärast minema ," seletama Vargamägi peremees . Hundipalu Tiit ohkama . alles natuke aeg pärast ütlema tema , panema käsi Andres põli : " kuulma , Andres , mina olema sina juba vana mees , aga mina mõtlema ikka veel , nagu olema mina noor : mina mõtlema oma Hundipalu , sina oma Vargamägi . aga mina laps ei mõtlema ei Hundipalu ega Vargamägi . mina Aadu pidama tänavu sügis kroonu välja tulema , aga nüüd kirjutama teine , et ei tulema . laskma teine õppima pasun puhuma , sest poiss olema tahtmine ja hakkamine . nüüd olema tema oma pasun Peeterbur nii hea elu , et ei tahtma änam Hundipalu kuulma . no mis mina taga tegema ? mis mina saama tema tegema ? ei tulema - ei tulema , las siis olema . Tõnis aeg saama kaks aasta pärast täis . aga see olema seal taga Poolamaa põhi oma plaan , ka see ei mõtlema änam Hundipalu peale , nagu olema see mõni võhivõõras saareke keset soo ja raba . Jüri minema mina paar aasta pärast . kas see parem nahk saama , kui tema kord siit välja lai ilm pääsema , kes see teadma ." " aga mis sest kõik siis nõnda saama " küsima Andres . " mina ise jääma vana , surema ära ." " ega mina veel jüst surmapäev olema , aga vana mina olema , jääma põlema siin enam miski ," vastama Tiit . vaikima istuma tema kummargil teineteise ees , piip hambuma , ja kumbki tema mõtlema oma mõte , kumbki veeretama oma mure . " teadma , Andres , mis mina vahel olema mõelnd ," ütlema Tiit viimaks . " Org Pearu olema ometi õigus , kui tema ütlema , et kool kasvatama hobusevaras ." et Org Pearu Tiit silm miski võima õigus olema , see Andres varemalt olema uskuma , ja sellepärast langema viimane sõna nagu puu tema pea . tema ei osanud miski vastus ütlema , vahtima ainult pärani silm sõber otsa . " uskuma , Andres , Org Pearu olema rohkem õigus kui mina või sina ," kinnitama Tiit . " mis hullujutt see siis sina täna õige olema " küsima Andres nüüd . " ei see olema hull - vaid päris mehejutt ," vastama Tiit . " kuis siis nõnda " ütlema Andres uskumatult . " aga miks siis mitte ," vastama Tiit . " no ütlema nüüd ise , kas mina Aadu olema mina niisuke kiri kirjutand , kui mina tema natuke rohkem põlema koolitand ja põlema laps tema õppima pasun puhuma ? eluilmas mitte ! kuhu tema muidu olema pääsnd ? mitte kuhugi ! olema ilusti Hundipalu tagasi tulnd , nagu tulema kõik teine poeg oma isakodu ! aga nägema , mina ei tulema , mitte ei tulema ." " ega tema siis sellepärast veel hobusevara olema , nagu Pearu ütlema ," vaidlema Andres vastu . " tema olema hullem kui hobusevaras : tema varastama mina mina Hundipalu , kuhu mina olema pannud oma noor jõud ja tervis , varastama ja andma mina töö ja vaev mõni võhivõõras , kes ei teadma , mis mina Hundipalu olema teind ja mis mina tema veel tahtma tegema ." " Pearu hoidma oma Joosep küll kool eest , aga miks siis tema Vargamägi plehku pistma " küsima Andres . " Joosep pistma ju küll Vargamägi plehku , aga ei läind ometi linn , vaid võtma oma teine koht ja see olema niisama hea kui Vargamägi või Hundipalu . see olema ikkagi muld ja maa , mitte kivi ja linn . ja see , et tema Vargamägi ära minema , põlema ehk Joosep tegu , vaid süüdi olema sina tütar . Joosep ise olema ehk jäänd ." " aga Liisi ei saand ju ka muu kui kolm talve vallakool ," ütlema Andres . " mis sest , aga tema veri olema rikkuma ," arvama Tiit , " ja veri vastu ei saama keegi ." see peale ei teadma Andres miski vastama . natuke aeg pärast rääkima Tiit edasi : " tema olema ju sina veri ja sina rääkima Vargamägi algus saadik rohkem , kui olema ise jõund tegema . sina rääkima Vargamägi , nagu põlema see õieti Vargamägi , vaid maalapike , mis aina piim ja mesi jooksma . kool ja kirik olema õpetand sina ja mina nõnda rääkima . ja mis sina siis arvama , kas see laps süda kinni ei hakkama " " aga miks tema siis Vargamägi nõnda ei tahtma tegema , et tema põlema änam õieti Vargamägi , kui see tema nii väga süda kinni hakkama " küsima Andres , nagu tahtma tema Tiit pundar ajama . " see ’ p see olema , et tema tahtma , aga tema ei tahtma siin , sellepärast minema tema ," seletama Tiit . " Vargamägi ei kõlbama tema " " tema ei kõlbama , ega tema muidu ära minema ," ütlema Tiit . " mina kõlbama Hundipalu ja sina Vargamägi , aga mina laps ei kõlbama ei see ega teine . tema ei tahtma see linn , mis mina ärplema purjus pea kõrtsilett ees rääkima , seia soo ja raba taha ehitama hakkama . mina tahtma see tegema , aga ei jõund , tema ei tahtma ." " aga ega Pearu laps ka ehitama ," ütlema Andres nagu kadedus ja nagu iseenese lohutus . " tema ehitama ," vastama Tiit . " kes kurat ei ehitama tema !" hüüdma Andres nüüd . " mina arvama isegi see , et põlema kaugel aeg , kus mina ega mina laps änam Hundipalu ei nägema , vaid see asemel olema siin mõni Org Pearu omaksed või sugulane ," ütlema Tiit nagu Andres kiuste . " kuulma , Tiit , sina olema ainuke mõistlik mees mina nurk , aga täna olema sina tõesti aru puudu ," ütlema Andres nüüd tõsiselt ja nukralt . " ei , Andres ," vastama Tiit samuti . " ei olema mina ega sina aru puudu , vahe olema ainult see , et mina sina ligi kümme aasta vanem ja et mina juba kaks poeg kroonuteenistus , sina aga olema ainult kaks tütar mees pand . saama kord oma Andres Vargamägi alla , küllap sina siis nägema , mis sina süda sees ütlema ja mis mõte sina pea tulema . mina häda olema see , et mina olema rohkem mõte , kui Hundipalu või Vargamägi vaja . mina olema rohkem aru , kui siia praegu mahtuma . siin põlema praegu kuigi palju aru ja mõte vaja , pidama ainult töö murdma ." " mina olema ju murnd ," ütlema Andres ja lisama juurde : " Pearu olema vähem teind ." " õige , Pearu olema vähem teind , mis nina ees , nõnda olema tema ja tema laps kergem kui mina ja mina laps . mina sõrm olema töö könksu läind , mina piht vimb , aga mina mõte olema alles sirge ja küür . mina ei rääkima Vargamägi ja Hundipalu , nagu tema olema , vaid nagu tema pidama olema . see olema mina laps rikkund - tema ei kõlbama ei Vargamägi ega Hundipalu . Vargamägi ja Hundipalu laps ei tohtima õieti teadagi , et kusagil olema ilusam ja parem maa , see ees pidama see saladus hoidma , siis olema tema õige Vargamägi ja Hundipalu laps . aga mina oma olema rikkuma , tema tahtma siit ära , parem otsima ." " nõnda siis pidama laskma ka Indrek minema parem otsima " küsima Andres vähene mõtlemine järel . " laskma tema minema , see olema ainuke õige ," vastama Tiit . " ega tema õige Vargamägi elanik ikka saama . ka tema veri olema laps saati rikkuma . juba siis , kui tema Indrek nimi panema ja mina tema ristiisa hakkama , lõõpima mina , et mina ristipoeg saama koolitu mees . Pearu ütlema mina juba too kord , et mina püüdma laps hing , mina mäletama see nii selgesti . ka pärast olema mina oma lõõpimine poiss hing püüdma , sest alati , kui aur pea , olema mina tema koolitamine rääkind ja poiss ise olema see kuuland . ega siis niisuke asi käsi tulema jää , tema hakkama laps külge nagu mees piibutõmbamine , eks katsuma tema raibe lahti saama . kui mina Hundipalu tulema , mõtlema mina , et üks oma poeg saatma mina tingimata Tartu suurkool , aga nägema , kudas see nüüd olema tulnd , oma mitu poeg , aga ühte põlema jäksand koolitama . ei olema kohe saand , tegema mis tahes . ja see oma koolitamine mõte lõõpima mina nüüd sina poeg Indrek külge , sest tema olema mina ristipoeg . et kui ei saama oma poeg , siis saama ristipoeg ." " ega mina see jõud olema , et tema suurkool saatma ," ütlema Andres . " siis las minema kirjutaja juur , see olema ikkagi miski ," arvama Tiit . Andres ei vastama enam , aga kui tema Hundipalu ära tulema ja mõte läbi pehme soo edasi kõmpima , mööda suur kivilahmakas , mis soosild kõrvale kuuseoks ja kadakas olema asetama isegi kevadine suurvesi kuiv jalu läbipääsemine jõesild , ei saama tema muidu , kui pidama vahetevahel peatuma ja ringi vaatama , imetlema tegema töö . jõesild jääma Andres hoopis seisma , nagu tahtma tema nägema , kas ujuv kala sügav vesi paistma või mitte . aga mitte kala ei seisma praegu Andres süda , vaid tema hiljutine kõnelus Hundipalu Tiit . Andres ei saama viimaks muidu , kui istuma jõesild maha ja hakkama piip toppima . ise laskma tema silm ümber käima sild ja see suur kivi , mis seisma mõlema pool jõgi teeserv jalakäija tarvis . see kõik olema Tiit töö , see teadma Andres , sest tema ise silm all olema see sündima ja osalt olema Andres isegi aidanud see töö tegema . enne Tiit olema siin ei see kõrge ja kumer jõesild ega see kivilahmakas . Vesi käima läbi kas püksata või sõitma lamedapõhjaline lootsik . Hundipalu ja nii mõni teine talu vanker seisma suvi teine pool jõgi , Ämmasoo väli ääres kuusk all , ja ratsahobune pääsema siis jõemadalik läbi vanker juurde . aga enamasti katsuma nõnda läbi ajama , et vankripõli võimalikult vähe olema hobune üle jõgi käima : vedu ja voor õiendama reepõli , kui kandma jõgi ning soo ja raba , nii et laskma loom kas või silmalt . mõis võtma siis kõrvenurk mees olu arve ja käsutama see voor ainult lumi aegu . Tiit ei leppima niisugune olukord ja tema hool ning vaev tekkima jõgi sild ning ronima tee äärde kõikuv soopind see kivi , kus osa tema juba aasta kolmkümmend olema püsima , ilma et olema põhi vajuma . " kas võima kord uuesti aeg tulema , kus see jõesild änam ei olema ja kus olema kadund ka see kivi teeserv " küsima Andres endamisi ja pidama tunnistama , et tema niisugune aeg ei suutma oletama , õigem - tema olema see nii valus oletama , et tema see loobuma . et võima äkki kaduma viirastus see jõesild ja see suur kivi - ei , ei , see olema liiga raske mõtlema . aga siis turgatama tema äkki miski meel ja tema ütlema peaaegu kuuldavalt : " kui Hundipalu ei olema mitte Tiit ega tema laps , vaid mõni Org Pearu oma , kas siis olema see võimalik " nüüd ei olnud Vargamägi Andres enam valus oletama , et siis olema see küll võimalik , tema tundma see oletus isegi rõõm . peaaegu rõõmus tõusma tema jõesild ja astuma mööda kivi läbi vesi kuiv jalu Ämmasoo poole . aga kui Hundipalu nägema , et Vargamägi Andres nii kaua jõesild istuma ja vesi vahtima , nagu olema tema alles mõni karjapoiss , panema see väga ime . ainult Tiit ei imestama mitte , vaid ütlema oma hall habe silitama : " Andres pidama poeg maja välja saatma , sellepärast . Andres hakkama mina päev ." XXXVIII see hoolimata , et Indrek tööpoiss Vargamägi mari olema ärakulunud , tegema Andres siiski Hundipalu Tiit sõna järgi ja laskma tema minema . samasugune olema ka Mari arvamine , aga see Andres suurem arve ei võtma : tema pärast olema võima Indrek ilusasti kodu jääma . " mees+tetöö põlema sina asi ," ütlema Andres Mari Indrek küsimus otsustamine , " ja sellepärast seisma sina rahu . see jätma mina mure ja vaatama , kuidas sina oma tüdruk hakkama saama ." mitte et Andres nõnda just tõeliselt olema arvama , aga tema ärritama see , et Mari arvamine käima kokku Hundipalu Tiit oma , mis vastu tema , Andres , olema võima seisma . nõnda paistma , nagu ei võima Andres ka Mari arvamine vastu seisma , mis olema võimatu asi . sest kes olema siis Vargamägi Eespere õieti peremees , Mari või Andres ? ei puuduma palju , et Indrek olema pidama ainult see kodu jääma , et tõendus saama : Andres olema peremees . ometi viimaks laskma tema hea minema ja nõnda hakkama tema nagu pisut saks saama . töö murdma kodu jääma vana Andres ise ja samanimeline poeg , kes juba kevad saadik käima üheksateistkümnes . lisa võõras tüdruk , sest Mari oma paariaastane laps vajama abi . kevad põllutöö ajal tarvitama kolmeteistkümneline Ants äestaja ja rullija ning heinamaa pistma tema suvi reha pihk . poiss olema küll väike kasv , aga hästi visa ja hakkaja . kari hoidma üheteistkümnene Liine ja kaheksane Tiiu . kuueaastane Kadri jooksma väike Sass saba . olema veel lootus , et Maret heinaaeg ja lõikus abi tulema , kas või mees kahekesi , kui see ehk oma töö mahti saama . Maret olema küll väike laps , aga see ei peetuma kuigi suur takistus . peale kõik see tahtma kibe aeg päeviline pidama . nõnda pidama Andres arvama töö vastu saama . Ants töölevõtmine pärast olema isa ja ema kaunis tõsine sõnasagin , sest Mari olema see vastu , et poiss nii noorelt orjama panema , kuigi see sündima ainult vahetevahel ja kergem töö . sama arvamine olema tema olnud Andres poeg töö+lepanemine . nagu siis , samuti ütlema tema ka nüüd vanamees , et loom oskama tema hoidma , aga oma laps mitte . loom laskma enne kont kasvatama ja panema tema alles siis ais vahele , aga oma laps olema küsimine , olema tema ike tarvis kaelakünnap või ei , ainult kui tarvis , siis hakkama peale . aga Mari rääkimine ei mõjuma ei Andres poeg ajal ega ka nüüd . isa arvama endine viis , et loom olema inimene . loom eest pidama inimene hoolitsema ja mõtlema , aga loom inimene eest ei mõtlema , mis peale Mari vastama : " ega see halb tegema ühti , kui inimene ka inimene eest hoolitsema ja kui mõni loom vahel ka inimene eest mõtlema ." kui Ants olema noor nõrguke ja vana Andres ise pisut nagu vana väetike juba , siis olema noor Andres see-eest päris mehemürakas ja ramm tulema tema aasta-aastalt juurde nagu noor karu . ramm rääkima tema piht ja õlg , ramm tema kõnnak ja kael . leer olema tema ajal ainult üks poiss , kes maksma püksivärvel või rind kinni võtma , teine olema kõik üks käsi tuuseldama . samuti olema lugu vägikaigas ja sõrmkook . peale üks olema kõik Andres kõrval könn , nagu tema see harilikult nimetama . aga see nimetus ei meeldima Tõrvaküla Mätlik Eedi , kes tänavu olema juba kolmas aasta leer . esimene aasta olema õpetaja tema kinni jätma peatükk pärast . Järgmine aasta kinkima tema tema see ja nõudma ainult issameie , aga et Eedi ka see ei jõudma pea õppima , siis pidama tema kolmas aasta jääma . kas tema tänavu oskama , see ei teadma keegi , aga nii palju olema kõik teadma , et Eedi olema mõisasepp juures poiss - suurehaamri-mees . kui Vargamägi Andres kord jälle könn kõnelema , tõusma Eedi lava , pugema kast vahelt läbi keset põrand Andres ette , sest tema olema ainuke , kes tohtima ja julgema seal kõndima , ning küsima väljakutsuvalt : " kes olema könn " " sina ja terve poiss kihelkond ," vastama Andres . " mina tahtma sina näitama , kes könn olema ," ütlema Mätlik Eedi ja viskama kuus selg lava . " käima nii kaua leer , kui mina poolvend Ants tulema , küll sina see ehk siis näitama ," muigama Andres . " mina ära tulema mängima , muidu lööma sina tunamullune kapsas välja ." Kogu ruumikas leerituba lagistama naerma . " nägema , vaatama , siin olema sina pealae-ase nagu Kolgata ," ütlema Eedi ja lööma jalg teadma paik , sest eelmine tund olema õpetaja just Kolgata pealae-ase rääkima . " mis !" hüüdma Vargamägi Andres . " sina näitama mina pealae-ase ? kolmekordne könn niisuke ! tee oma vana katekismuse-näru issameie kohalt lahti ja panema sina ise näidatud paik põrand , mina tahtma katsuma , kas mina kõlksatama sina oinakolu issameie sisse , nii et see sina viimaks ometi kord pea hakkama , muidu jääma tänavu jälle kinni ja minema vene usk ." jälle olema naerja Andres pool . " tulema lagedale !" hüüdma Eedi . " hea küll , kui sina issameie muidu pea ei hakkama ," vastama Andres . " aga tee katekismus enne õige koht lahti , muidu ei maksma jändama ." keegi tooma katekismus ja panema tema püha issameie kohalt lahti põrand . " kas olema Eedi ise raamat " küsima Andres . " ei , mina oma ," vastama katekismus panija . " too Eedi ise raamat , muidu ei maksma ," ütlema Andres . " Eedi põlema katekismus !" hüüdma keegi . " Eedi katekismus kuluma ära !" hüüdma teine . " siis las olema seesama seal ," ütlema Andres nüüd . poiss pistma rind kokku . aga Eedi olema kõvem , kui Andres olema arvama , sest tema olema juba nii-öelda täiskasvanud mees jõud . esimene kord kukkuma poiss kõrv põrand , nagu olema tema ühekõvadus . kui tema maa tõusma , välkuma Andres silm peaaegu viha ja tema asuma niisugune jõud ja ägedus vastane kallale , et kui see püüdma tema jalga taha panema , lendama tema ise pea kuhugi vastu kast , nii et terve nägu veri täis viskuma . Eedi olema hoop pisut uimane , aga ajama ise varsti jalg , katsuma oma verine pea ja ütlema Andres : " aga nägema , issameie ikka ei saand ." " parandama oma kolu enne ära , siis panema ," vastama Andres . " ei panema , eluilmas ei panema ," vaidlema Eedi vastu . " panema ," kinnitama Andres . " võtma pidama ots ää , siis panema tema issameie , muidu mitte ," suurustama Eedi ja see meeldima Andres nõnda , et tema oma rätik Eedi ümber pea andma , mis olema suur lugupidamismärk , võib-olla sõpruse-avaldusekski . ning sest saadik ei nimetama tema oinapealine Mätlik Eedi enam kunagi könn , ja kui õpetaja tahtma issameie pärast Eedi kolmas kord kinni jätma , olema Andres esimene , kes ühes teine poiss õpetaja minema paluma , et see Eedi tänavu leer lahti tegema . pea võima Eedi lõhki lööma , ilma et pisar tema seetõttu silm niisutama , issameie pärast nutma tema aga õpetaja ees nagu korralik leerilaps kunagi . see härdameelne nutt ja teine poiss palumine nõrgutama viimaks vana õpetaja vaga süda sedavõrd , et tema ütlema : " armas laps , see olema patt Issand ees , et mina Eedi leer lahti laskma , kui tema ei mõistma püha issameie palve . aga et sina nii väga tema armastama ja tema eest paluma , siis võtma mina see patt Issand ees oma hing peale ." ja nõnda saama kõik leeriline , eriti aga Mätlik Eedi ise , oma vana õpetaja patt pärast üpris väga rõõmus ja Eedi ning Andres minema esimene paar pühapäev kõrv altar ette , et esimene kord Issand õnnistus vastu võtma . pärast leer tüsenema Vargamägi noor Andres endine hoog ja kroonuteenistus eel olema enam kuskil ümberkaudu mees , kes tema vägipulk olema tuul alla tegema . Suvi laupäev ja pühapäeva-õhtuti käima tema Luine küla vahel härg möirgama või täkk hirnuma ja ep olnud küla ainus poiss , kes olema julgema läheda maa pealt tema niisamuti vastama . Kogu suvi olema ramm katsuma enam keegi , sest juba kevad varakult , kui tulema kuhugi uus sulane , olema see hammas vastu taevas pöörama või olema tema vägipulk tuul alla tegema . ramm saama näitama ainult heinakaar laius , seljatäis suurus , heinahangumine või sõnnikutõstmine . Viimane töö ajal pidama vana Andres nii sagedasti noor manitsevalt ütlema : " Ää sina aga jälle lõõpima hakkama , tõstma hargivarr katki , raiskama kallis tööaeg ." aga noor Andres armastama oma ramm lõõpima ja sellepärast murduma tema käes sagedasti reha - hark ja hanguvars . tema murduma ilma lõõpima , kui töö olema kiire ja kui noor Andres suruma töö täis jõud peale . isa olema aina rõõm ja lust nägema , kuidas esimene poeg käes töö lendama . " vaat nii pidama mees tegema , see olema mehetöö ," ütlema tema vahel . " aga kudas tegema mina sulane ? liikuma , nagu ujuma täi . seljatäis kui kirbukoorem , aga seadma ja seadma teine vits , nii et hallitama ootama . Andres võtma reha üksi rohkem selg kui tema vitsaväät teine abil . Niisuke olema mees ja mees vahe ." Andres olema millalgi Luine Ots talu pühapäev õhtupoolik kulutama ja peremees hakkama seal noor hobune rautama , kes jalga hoidma . niipea kui vasar kops lööma , kohe siputama ja jalahoidja lendama uperkuuti eemale . küll panema sedelgarihm kabjaliige , et parem olema hoidma , aga ei ühtima : nii oma kui ka võõras mees , kes katsuma minema , lendama üksteise järel " sõpsikk " või langema lömitav loom raskus all löss . " kui õige sina , Vargamägi noor peremees , katsuma ," ütlema Ots Tõnu viimaks Andres , kes asi pealt vaatama . " mina kirikuriie täna selg ," ajama Andres vastu . " viskama oma uus kuub selg ära ja panema mina vana ," ütlema peremees . " ja mina andma sina veel põll ette ." Andres tegema , nagu peremees soovima , ja võtma hobune jalg pihk . aga imelik viis ei jändama hobune nüüd üldse mitte : ei siputama jalg ega lömitama Andres turi , nagu olema tema see temp sees olema .. " vaatama raibe ," imestama Ots vanamees , " ära tundma , mis mees tegemine ." " loom , mädand , olema ju tark ," arvama keegi pealtvaataja . ja nõnda rautama Ots noor kõrb täna nagu kord ja kohus ning hiljem ei tegema tema enam miski korravastane , ükskõik , kes tema jalga pidu hoidma . olema see Vargamägi noor Andres suur ramm pärast või mõni muu põhjus , see ei püüdma keegi seletama , ainult au ja kuulsus langema Andres nimi . " Vargamägi Andres olema teine nagu sõna peale pand ," kordama Ots vanamees iga rautamine uuesti . Tüdruk olema iga pool nagu mesilane Andres ümber ja kõik mõistma , et tema võima tema nii palju solgutama , kui süda kutsuma , sest vaevalt panema üks see tema paha , olema tema peretütar või palgaline . aga Andres ei hoolima tema suurem . pidu ikka tantsima see , kuid see olema niisama muu seas . isegi teine poiss õrritamine ei tõstma tema silm noor naispere väärtus . ütlema keegi Andres , et see või teine poiss tema tüdruk üle lööma , siis vastama tema harilikult : " las võtma , mina see näru küll , käsi ja jalg segama . kust tema vilets saama ." ainuke , kes tema just ajuti pisut tusk tegema , olema Kassiaru Jaska üksik tütar Maal - suur lastesuremine ülejäänud võsuke . see olema oma nurk kõige peenem ja rikkam tüdruk ja tema kuulsus ulatuma mõni koht isegi üle kodukihelkond piir . tema olema linn õmbluskool käima , vuristama tagakamber masin ja purssima isegi mõni sõna saksa keel . tema ei hüüdma ei tüdruk , piiga ega neiu , vaid Kassiaru " mampsel ". ja et tema iseenese väga peen ning uhke pidama , siis olema tema tema saksa keel pärast nimi pandud " komm essen , koerajalg , vas vilkstu , vasikajalg ". nimi olema igapäevane tarvitamine liiga pikk ja sellepärast saama tema lühendatult " koeravasikas ". ilu see nimi niisugune peen mamsel just ei olnud , sest tema käima mõnikord kirik saksa jutlus , aga kes see hool , kui kadedus ja viha Kassiaru Maal vastu olema nii suur . Maal isegi teadma , et poiss ja tüdruk tema nõnda nimetama , ja millalgi olema tema see Vargamägi Andres jutt . " tahtma , mina keelama see ära ," ütlema Andres Maal . " tema nüüd keelduma kuulama ," vastama Maal uskumatult . " kui mina ütlema , siis pidama tema kuulama ," kinnitama Andres . " mina ükskõik ," vastama Maal nüüd nipsakalt ja pöörduma kõrvale , sest tema ei meeldima Andres , kes olema manisk ees ega kamass jalg . olema Andres paljas manisk kael pannud või rinnapealne ette seadma , kuigi ilma lips , ikkagi olema see peenem ja moodsam olnud kui lihtne rätik . aga Andres ilmuma Maal ette , nagu olema tema mõni viimane sulaspoiss või nagu olema Maal mõni karjatüdruk . " siis olema Kassiaru koeravasikas edasi ," ütlema Andres haavunult . " ja Vargamägi karuköhm ," vastama Maal väga peenelt , sest nõnda hüüdma küla Andres . see saadik tunduma tema vahel vaen , nagu olema tema päris vihane kohe . aga tõepoolest olema Andres Maal peale kuigi vihane , tema tegema ainult , nagu olema tema , kuna oma süda mõtlema tema hoopis teisiti . Maal ei teadma muidugi see miski , aga see suvi saama tema see pisut aim . sest kui tema üks tantsupidu kodu minema ja silmapilk kahekesi jääma , ütlema tema Andres : " sina mullu suvi ei taht , et mina tema see koeravasikas ära keelama , aga see mina ütlema , et kui sina mina kroonuteenistus ajal mees minema , tulema mina kodu ja lööma sina mees maha , ükskõik , kes tema olema . mina saatma siis Siber , aga las saatma , maha lööma sina mees siiski , see olema kindel ." nõnda ütlema Vargamägi noor Andres Kassiaru Maal jumalagajätmine ja minema minema , ehk küll Maal täna veel heameel olema Andres jutt kuulama , sest tema meeldima , et see tema mees lubama maha lööma ja siis Siber minema . manisk ja kamass ei tulnud Maal nüüd põrmugi meel , sest jumal jätma olema ju päris pime . pealegi mõistma Maal väga hästi , et see ehe olema mees mahalöömine kuigi hädasti tarvis , võima ka muidu . Vargamägi vana Andres ei meeldima , et tema esimene poeg käima küla vahel ja lausa tee nõnda möirgama ja hirnuma , aga tema ei võima sinna parata , sest poeg ei hoolima isa arvamine kuigi palju . poeg olema oma arvamine ja tõekspidamine ning see järgi pidama tema nõnda küla vahel häälitsema . poeg arvama nimelt , et iga loom võima oma hääl tõstma ja terve ilm kuulutama , miks ei pidama võima see tegema siis inimene , liiatigi veel Vargamägi noor peremees , kes vastu ei saama ümberkaudu keegi . niisugune arvamine tekkima noor Andres juba varakult , veel Liisi ja Maret kodu olema . õde ehk olema see , kes vend niisugune arvamine tekitama , sest tema teadma ja mäletama , et kui Vargamägi teenima alles võõras sulane ja tüdruk , siis kolama see alati öösel mööda küla ringi . olema siis nüüd oma laps halvem , et tema see tegema ei võima ? miks pidama oma laps rohkem kinni hoidma , kui tema minema tahtma ? noor Andres jõudma otsus , et tema olema kuidagi halvem , kui olema palgaline , ja sellepärast pidama võima käima , nagu käima see . tema pidama võima rohkem käima , sest isa ju ise ütlema alati , et poeg tegema töö kolm mees eest : nõnda pidama võima siis poeg ka kolm sulane eest küla käima ja tee ning vainu möirgama . isa noomimine , olema kas või pühakiri , olema Andres nagu hani selg vesi . oma poeg olema Vargamägi Andres esimene kord elu , kus tema lausa päev ajal nägema , kui hirmus vähe hakkama pühakiri noor ja tugev mees peale , nagu olema teine pühakiri , vaid muidu niisama ainult aga kiri . võtma poiss käsile uus või vana seadus põhjal , ikka olema tema nägu , nagu lõõpima isa tema muidu niisama . Vargamägi olema viis arvama ja uskuma , et kui keegi peale enam inimene ega jumal sõna ei hakkama , siis hakkama ometi tema peale vemmal , nagu olema see koos see õige käsk ja prohvet . aga kes pidama noor Andres see käsk ja prohvet õpetama ? mõni aasta tagasi olema isa tema jõuluks mustlane võidelnud ja võitma , aga kui tema nüüd seesama tegema , kas või kallis jõululaupäev õhtu , siis olema tulemus kindlasti otse vastupidine . Vana Andres olema viimane aasta vaev ja mure käes ruttu kokku vajuma , noor Andres aga aina sirguma , sest mure tema ei olnud ja vaev mõjuma tema nähtavasti nagu väetis . nõnda siis võima tema oma isakodu kas või hukka minema , aga ei olnud üks hing , kes olema õpetama tema Vargamägi õige käsk ja prohvet , sest isa kui nõrgem pidama õigus ja korravastane katse tegema poeg löömine , kuigi ehk see olema vastu lööma . nagu Andres mees seas , samuti hakkama Ants kuulus saama karjapoiss keskel . tema olema küll kasvult suur ega ramm tugev , aga tema olema rässakas keha , hakkaja loom , leidlik vaim ja alla ei vanduma tema keegi . rässakas keha ja rõõmus meel olema tema nähtavasti saama ema , kangus isa . isegi kõige halvem silmapilk ei pannud tema kuigi kauaks norutama . kord olema tema enne sõnnikuvedu loom kesa , kus tema soe päike kätte magama jääma . mitte et tema see just olema tahtma või see meelega tegema , vaid tema heitma muidu niisama naljapärast keset ohakas ja karikakar pikali , et pärani silm vahtima pilv kevadine taevas ja kuulama kask kohin välja ääres . seal ep see tema peale tulema . tulema suur kavalus , sest muidu olema tema Ants kunagi võit saama . esiteks hakkama Ants mingisugune imelik pilv vahtima . see olema niisugune pilv , et tuletama väga vana mära varss meel , kui see jooksma , lühike lai saba püsti , nina ees õieli ja kõrv kui tikk pea . aga niipea kui Ants tema katsuma hoolsamalt silmitsema , saama pilvevarss kohe pilvevasikas , kes nagu varss saba selg . vasikas saama varsti uuesti varss , kes muutuma jällegi vasikas . Ants vahtima ja vahtima , et mis hull pilv see olema , vahtima , kuni varss ja vasikas vaheldumine muutuma nii kiire , et paistma mõlema nagu korraga . Ants ajama nüüd silm kõik jõud pärani lahti , et see imeloom õieti nägema , aga siin olema see paras paik , kus uni kaks jalg tema silm kargama ja laud kinni tallama . nõnda ei nägema Ants enam miski , kostma ainult kauge-kauge karjakell kõlin ja taevas lendav varss-vasikas püstiseisev sabatutt kahin . " see olema kask seal põld ääres ," tuikama kuskil ja siis kaduma kõik : varss-vasikas taevas , kask põld äärest , hälliv rukis , ohakas , karikakar , kell . Ants ärkama alles siis , kui isa andma kibe vits mööda paljas jalg . " kus sina loom olema " küsima isa kurjalt . aga loom olema kuskil mujal kui noor ristikhein ja hälliv rukis . tema tagasiajamine kesa olema silmapilk töö . alles nüüd ütlema isa poeg : " laskma püks maha !" peale see sündima kõik , mis sündima pidama . aga kui isa oma kohus viha+leaetud südametunnistus järgi poeg vastu olema täitma ja põld kodu minema , sööma loom kesa edasi , nagu olema miski iseäralik juhtuma . ka kask kohisema põld ääres ja noor rukis hällima tuul , nagu olema tema pikka+de-pikk madu üleni kaema , kes aina vingerdama ja võnklema . ainult taevas olema enam varss ega vasikas . küll otsima tema Ants , otsima niisugune hool , et ei pannud tähele ohakas torkimine paljas säär , aga mis läinud , see läinud . taevas liikuma päris harilik pilv , mis Ants ammust aeg olema nägema . alles nüüd mõistma poiss , et pilvevarss-vasikas olema miski muu kui ainult uni nüke , ja sellepärast ei heitma tema enam kunagi soe päike ohakas ja karikakar keskele pilv vahtima kevadine taevas . aga kui Ants tahtma kivi istuma , tundma tema , et iste olema valus ja et püks hakkama ihu külge kibedasti kinni . sellepärast olema palju parem püsti seisma ohakas ja karikakar keskel , kui häll noor rukis ja kahisema välja ääres õrn ja pehme lehestik . õhtu küsima ema poeg karjaaed : " kas isa lööma verine " " muidu vist nii valus ," vastama poeg . " näitama seia ," ütlema ema . " laskma püks maha ." ema toonitama ja hääldama see sõna hoopis teisiti kui isa esiteks väljas , aga ometi ei tegema poiss püksinööp lahti , nagu olema ema halvemini toonitama ja hääldama kui isa . see olema nii imelik . ema käsk tahtma Ants täitma , aga ei täitma , isa käsk ei tahtma , aga ometi täitma . " mis mina tema maha laskma , valus olema ikkagi ," ütlema Ants ema ja jätma püksinööp lahti tegema , sest tema olema ema vastu nii kange süda . " Kuda sina siis magama jääma " küsima ema . " ega mina jäändk ," vastama Ants , " tulema muidu niisuke leitsak ." nii paljuke olema Ants ema see uneleitsak jutt , aga tema olema tahtma , et see olema olnud , sest mis sest kasu olema : istuma olema valus kolmas päev . siiski , nii väga valus ei olnud see ometi mitte . palju hullem olema paljas varvas vastu kivi või känd taguma või mõni varvas kurgualune terav ork otsa astuma . samuti olema ka valusam , kui kuskilt umbes mädanema lööma , kui varvas või sõrm mädanema küün pealt ära ajama . jalg olema vahel kümme koht korraga katki , nii et ei teadma , missugune koht maha toetama . ometi pidama niisugune jalg jooksma , kui veis või lammas olema kaduma või kui mullikas enne müristamine tõmbama saba selg ja pistma kiin jooksma , sest tema ei pannud Ants muhk , katkine varvas ja verine varbaalune miks . tema olema niisugune maailmavaade , et kui kiin kõrv ääres inisema ja parm karjakaupa pill ajama ning kõuepilv kaugelt tõusma , pidama tingimata saba selg tõmbama ja jooksma . Ants ei mõistma tema sellepärast hukka , sest mis võima mullikas , kui tema olema niisugune maailmavaade . aga üks olema ometi kahju : miks olema isa nii palju kraav kaebama ja soo nõnda ära kuivatama , et loom üldse jooksma võima . kui mätas vahe alles solisema ning mullikas kõht saadik sees rübelema , küllap siis vaatama , kuidas tema kiin jooksma . aga niisugune õnneaeg olema praegu möödas , Ants olema oma karjapõli pisut hiljaks jääma . Liisi ja Maret päev olnud veel palju parem kari käima . siis olema Vargamägi loom veel kiinijooksmine ega seen otsimine , andma või malakas takka . aga suurem mure see ilus ja õnnelik minevik Ants ei tegema , sest tema ei armastama pea murdma ega süda vaevama asi pärast , mis olema kättesaamatu või tühine . tühine mäng tunduma tema pasunapuhumine ja uss mängimine . tema olema vähem huvi harjutamine , et võima uss kukal tagant kinni võtma ja siis laskma külm painduma keha ise ümber paljas käsivars lööma , nagu tegema see Andres kari käima ja tegema see veel praegu heinamaa , kui uss tema heinakaar või riisumine ette juhtuma . aga kui uss kord kari Ants jalg hammustama , lõikama tema parajasti ihutav puss uss hambajälg välja ning pigistama haav nii palju veri , kui sealt vähegi tulema . peale see tõmbama tema hea tükk katkine kuuevooder ja siduma see haav kinni . sama aeg pidama Liine uss järele valvama , ja kui Ants jalg olema valmis , purustama tema mätas , kuhu kurjategija olema peit pugema , ja lömastama tema pea kasejuurikas . " nõelama teinekord veel ," ütlema Ants tema õpetus . jalg tegema küll kaua haige ja mädanema , aga paistetus jääma tulema . see puss iseenese lõikamine meeldima Andres . aga tema meeldima Ants mõni teine temp . Ants olema õigupoolest esimene Vargamägi Eespere , kes hakkama vits kahv valmistama vähk püüdmine ja mõrd kraav ning jõevoog sissepanemine , kuhu tema see tõke tegema , et ainus kalapoeg mõrrasuu mööda ei saama . see olema asi , mis andma töö nii suur kui väike . olema ju see küll , et olema kahv , - paljas kahv ei saama ju keegi vähk püüdma . pidama korjama konn see kaebama auk , kust tema laupäev kott lugema , igamees oma osa , ja siis konnakott jõgi - ruttu , ruttu , et saama kahv pimedik sisse . vaene konn ! häda hakkama tema juba korjamine ajal , sest igakord olema korjaja kott kaasas ja siis hoidma tema pidu - jalgupidi . hoidma tema nõnda Andres , hoidma ka Liine , ainult Indrek ei tegema see mitte . aga kui Tiiu ja Kadri kasvama ; siis hakkama ka tema nõnda konn korjama , sest juba praegu harjutama tema ise see . kui Sass kasvama , siis õpetama tema ka see amet selge - tingimata . kõige suurem meister konn hoidmine olema ometi Ants , sest tema hakkama tema jalgupidi seadma mitte ainult oma pihk , vaid ka sõrm vahele , nii et pahem käsi olema tema konn korjama nagu punnsilmaline konnapärg . Ants olema esimene Vargamägi , kes nii ilusasti konn korjama , kõik teine , kes see pärast samuti tegema , olema tühipaljas jäljendaja , nii-öelda epigoon konnakorjamine . see peale olema Ants väga uhke ja suureline . Vesi suurelisem ja uhkem minema tema konnanülgimine : vähk armastama ainult nülgima konn , see teadma Vargamägi igaüks . Ants olema nimelt esimene , kes võima ka elav konn nahk maha tõmbama ja tema siis kahv siduma . see olema tema nii tühine asi , et ei pannud õieti köhatama . Rava Kustas , see alatine lõõpija , kes arvama , et solk olema see , mis eest sisse minema , vaid mis sealt välja tulema , sööma elav vähk ja vaatama ise pealt , kuidas see tagurlik loom siputama , aga Vargamägi Ants nülgima elus konn ! muidugi , Kustas vastu Ants ei saama , sest kõik mõistma , et elav konn nülgimine olema elav vähk söömine kõrval miski . aga , samuti pidama ka kõik Ants kohta õigus ütlema , et las aga see poiss kasvama , küllap siis nägema , kas tema viimaks Rava Kustas üle ei lööma . ainult Ants ema olema asi kohta pisut teine arvamine , sest tema ütlema poeg mõnikord nagu möödaminnes , kui see august konn võtma : " Ää sina täna jälle see hull tükk tegema , et sina tema elavalt nahk selg maha tõmbama , lööma tema ikka enne surnu . sina teadma ju küll , kudas : võtma jalg kinni ja , ... " " ema , ää mina tulema õpetama ," vastama Ants , " mina ju Vargamägi esimene ja kõige vanem konnatapja ." nõnda ei saama ka Mari konn eest kostma . iga suvi kord või kaks tulema kirjutaja üks Indrek Vargamägi vähk . olema suur sündmus , kui kirjutaja köster kõrge look , missugune olema kogu kõrvenurk , üles Vargamägi sõitma - köster look sellepärast , et kirjutaja ise olema ei lookama ega hobune . mitte ainult Eespere ei sattuma see tähtis päev ärevus , vaid ka Org ja isegi saun olema tundma kerge erutus . siin-seal nurk taga ja aed ääres seisma inimene , uudishimulik silm pärani lahti . Vana sauna-Madis needma oma jooksvahaige jalg , sest muidu olema ka tema jõgi läinud ja alles näidanud , kust ja kuidas õieti vähk pidama püüdma . kirjutaja arvama , et viin olema vähk püüdmine vähemalt niisama tähtis kui kahv seotav konn , ja sellepärast ei tulnud tema kunagi ilma viin . aga iga kord kahetsema tema , et Vargamägi poiss armastama enam vähk püüdma konn kui viin . nõnda pidama kirjutaja ikka üksi viin vähk püüdma ja üksi ka soo , saar ning jõeudu hõiskama . isegi kahv minema tema enamasti niisugune laul ja solin vaatama , et vähk pidama kurt võima purjus olema , kui tema õige aeg kõik plehku ei pistma . tõepoolest olema ikka nõnda , et kirjutaja kahv olema aina tühi , nagu olema tema halb konn peal või nagu olema tema keegi poolt ära tegema . laul ja solin ei võima kirjutaja ometi kuidagi vähendama , sest siis olema mõte üldse öösel jõgi äärde tulema , arvama tema . viimaks olema kirjutaja keeruline seisukord lihtne pääsetee leidma : tema muretsema ise laul ja solinakohane kahv . see olema niisugune imeasi , milletaoline Vargamägi enne keegi olema nägema ega see kuulma . kirjutaja olema oma uus püügiriist peale väga uhke ja olema tema au isegi köster Vargamägi kaasa tooma . juba varem olema tema tema kutsuma iga kord , kui tema käima tema vähipüük hobune küsima , aga ikka olema köster eitav vastus andma , sest niisugune lõbu kui öösine vähipüüdmine ei hakanud tema vaga elukutse hästi kokku . aga nüüd , kus kirjutaja uus kahv olema , ei andma tema köster enne rahu , kui ka tema pidama Vargamägi jõgi vaatama tulema , kuidas kirjutaja õige oma uus kahv hakkama vähk välja tirima . nimelt just tirima , sest kahv olema pikk nöör otsas ja viskama sügav vesi , kust tema nööripidi välja kiskuma . püüdmine selguma , et uus kahv olema kirjutaja samuti ära tegema kui vana : vähk ei saama tema . aga muidu olema tema väga kena . see kinnitama Vargamägi kõik , kes tema nägema , kinnitama isegi see , kes tema kunagi olema nägema , vaid ainult teises+t-kolmandane suu tema olema kuulma - nii ütlemata kena olema see kirjutaja uus kahv . aga see olema üks imelik asi : viskama tema nöör otsas keset lage ja sügav vesi , aga minema välja tõmbama - kinni , ei tulema , nagu olema nii ropult vähk peal . ja kui kirjutaja südametäis tõmbama , katkema nöör ja kahv jääma jõgi põhi . nõnda sündima kolm kord . see ajama kirjutaja hing täis ja tema ütlema : " see mina ei kinkima ." üks ei saama õieti aru , mis tema see mõtlema , köster ei taibanud saladuslik sõna tõsine mõte , aga kui kirjutaja ise tuli ääres hakkama riie lahti võtma , siis mõistma kõik korraga , mis tema mõtlema : tema tahtma kahv jõgi põhi järele minema . " ega sina ometi aru olema kaotama , härra Luts ," ütlema tema köster . " südaöö jõgi põhi ." " mis mina jõgi põhi päev olema ," vastama kirjutaja . " kirjutajahärra , minema hommik valge ," andma ka Andres nõu . " aga mis mina siis öö otsa püüdma ," vastama kirjutaja ning koorima ise tuli ääres paljas . " võtma mina kahv ," pakkuma Indrek . " mis siis sina püüdma ," vastama kirjutaja abiline . " mina isa olema vana meremees ja mina pidama oma kahv siia tire jätma ." " palju siin vesi olema " küsima köster . " süld kolm ehk kahv kohalt ," arvama Andres . " kas kuulma ," ütlema köster , " kolm süld vesi . ära minema ise südaöö uputama ." " uputama , see kitseoja " imestama kirjutaja ning tegema sügav hingamine . " kuulama nüüd , mis mina sina ütlema ," rääkima köster kirjutaja , " ja ära pang oma elu hädaoht paar kahv pärast . las tema jääma , kus tema olema ." " mina tahtma ju teine aasta ka see kahv püüdma ," vaidlema kirjutaja vastu . " aga mis peaasi : kiuste ei jätma mina tema jõgi põhi , minema ja toon tema välja ." ütlema ja hakkama jõgi minema . teine minema tema järele . " las minema ," sosistama Ants Andres . " saama nägema , kas tooma välja ." kaugel üle jõekäär vilkuma kuskil põõsas vahelt tulema . kirjutaja vaatama see tuli ja hüüdma siis kõik kõri : " Säuka !" aga sealt ei tulnud mingi vastus , ainult tuluke vilkuma aurune õhk . " kui olema natuke aeg põhi olnd , siis hüüdma , et kuulma , kuhu üles tulema ," õpetama kirjutaja ning hüppama vesi . kõik jääma vaikne , ainult vesi virvendama pisut vastu eha ja mõni vull tõusma jõgi põhi . silmapilk venima ootaja minut , peaaegu tund . kõige enne kaduma kannatus köster . aga niipea kui tema suu hüüdmine avama , karjuma ka teine tema kaasa , nagu olema kõik ühine häda . Vesi jääma endiselt vaikne . ootaja hüüdma teine kord ja olema see tegema peagi kolmas kord , kui kirjutaja olema enne vesi peale tõusma . " sina karjuma , nagu olema mina juba uppund ," ütlema tema kallas ronima ja lisama juurde : " tooma viinapudel tuli äärest kuuetasku siia , mina võtma karastus lonks ." " noh , mis olema " küsima Andres kirjutaja uudishimulikult . " mis olema ," kordama kirjutaja . " jõgi põhi olema suur känd ja kahv olema nähtavasti see juurikas all . küll mina tema üles otsima ." " suur känd ," imestama Andres ja Ants . " kust olema seia känd saand " " siin olema millalgi mets kasvand , mis muu ," arvama kirjutaja . " mets kasvand ," imestama poiss . " miks mitte ," arvama kirjutaja , võtma Indrek viinapudel ja tõstma suu . siis ütlema tema : " soo , nüüd olema süda kõva , võima uuesti minema . aga ära nii ruttu hüüdma , andma pisut aeg põhi olema , ega mina nii pea uppuma ." nüüd andma ootaja tema rohkem aeg , aga kui tema see hüüe peale vesi tõusma , olema tema kahv käsi . " jumal ime !" hüüdma köster . " inimene kätetöö ," vastama kirjutaja , ja kui tema olema pisut hing tagasi tõmbama , hüppama uuesti sisse . varsti ilmuma tema jõgi põhi teine kahv . see olema esimene natuke maa eemal , aga ka tema olema kuhugi jäme känd juurikas alla kinni jääma . kolmas kahv ei leidma kirjutaja mitte , kuigi tema valmis olema kas või kogu jõepõhi läbi kõndima . oma otsimine viimaks lõpetama ütlema tema : " siin olema millalgi puht-laas olnud :" ja endine vilkuv tuli märkama hüüdma tema jällegi kõik kõri , nagu olema Vargamägi jõgi ääres praegu veel laas : " Säuka !" ka nüüd ei tulnud mingi vastus , ainult põder solistama ja ragistama üle jõekäär , pilliroopadrik . " tegema hea lõõm , mina tahtma ise soendama ," ütlema kirjutaja , ja kui poiss tema soov olema täitma ning tema ise paljalt tuli ääres eest ja takka paistma , lisama tema mõnulevalt juurde : " see olema nüüd see õige elu , aga mitte see seal laud taga ." " aga kui paar kahv pärast olema põhi jääma , mis siis " küsima köster . " miks siis põhi " küsima kirjutaja vastu ja lisama lõõpivalt juurde : " nädal aeg pärast olema peale tõusma ja hoopis priskemalt ." poiss naerma . " niisugune olema õige elu ja õige luule ," kiitma kirjutaja uuesti , kui keha juba soe ja kuiv olema , nii et võima särk selg ajama . aga köster ei leidma kirjutaja temp kuigi palju luule . " mis siis luule olema " küsima kirjutaja . " ainult see tulema , mis kaugel vilkuma " " miks siis ainult tulema ," vastama köster . " mina sina ütlema , härra Luts , mis mina luule pidama . kui praegu pime , kus mina siin tulema ümber seisma , ehk kui üleüldse , olema öösel või päev , kostma siin soo ja raba keskel äkki kuskilt ilus neli hääl isamaalaul - jõgi , padrik , tuli äärest , soosaar või ükskõik kust ... " " Või jõgi põhi ," naljatama kirjutaja . " kas või jõgi põhi , kust leidma see suur kann ," kinnitama köster . " nii siis , kui korraga kõlama siin soo ja raba keskel ilus isamaalaul , vaat see olema mina arvama õige luule . see luule ees võtma mina müts maha ." kirjutaja ei saama kuidagi aru , miks olema isamaaline laul laulmine keset soo ja raba luulelisem kui tema jõepõhi käimine südaöö ja pärast see ise kuivatamine leegitsev tuli ääres . Vesi kodutee vaidlema kirjutaja ja köster see küsimus üle , aga kumbki ei jõudma sina oma arvamine veenma . kirjutaja tulema ainult otsus , et praegune köster olema niisama paratamatu romantik kui tema õnnis eelkäija , ja köster ei leidma kirjutaja arvamine muu seletus , kui et tema olema egoist ja mõtlema ainult iseenese peale : mis tema maine isik ühendus , see olema luullik , kõik muu tühipaljas mõttetus ja illusioon . Vargamägi mõjuma see kirjutaja kahv lugu ja tema ning köster vaade kokkupõrge sügavasti nii noor kui ka vana . üks eelmine vähipüük ei jätma osavõtja nii põrutav jälg . noor seisma küsimus lahendama : mis olema raskem , kas elav vähk söömine või südaöö jõepõhi käimine , et seal kännujuurikas alt kahv otsima ? küll ootama Ants , et ehk tuletama keegi tema elav konn nülgimine meel , aga üks ei niitsatama see . nõnda saama tema juba lapsepõli oma nahk tundma , et prohvet olema kuulus oma maa . aga tema ei hindama see tõesõna õieti ning sellepärast tulema tema otsus : tema vägitöö olema üsna tühine asi . seetõttu ei nülgima tema enam kunagi elav konn , vaid lööma tema ikka enne surnu , nagu ema see tema varemalt asjata olema meel tuletama . elav konn nülgimine muutuma tema vastik asi ja tema ei võima kannatama , kui mõni teine see tegema . sama aeg küpsema tema aga otsus : kui tema saama täismees , siis hakkama tema kas elav vähk sööma või südaöö jõepõhi käima , teine hakkama tema tingimata tegema , muidu ei võima . esiotsa olema Ants see paljas mõte suur lohutus . Vana huvitama noor küsimus ja Ants mehine otsus üsna vähe , aga tema olema oma pähkel purema , nimelt : suur känd jõgi põhi , mis kirjutaja sealt kahv otsima olema leidma . kust võima küll niisugune känd jõgi põhi saama ? olema keegi tema mingi põhjus siia tooma ? Või olema millalgi siin jõgi kallas või see lähedus tõepoolest suur mets kasvama ? aga millal siis ? keegi ei teadma see miski . siiski leiduma ometi üks inimene , kes asi kohta miski võima kõnelema , kui Vargamägi Andres tema see jutt tegema . see inimene olema vana sauna-Madis , kes olema praegu oma paik külge needitud nagu kirjutaja leidma känd jõgi põhi . tema tuletama kõigepealt meel , kuidas tema ise samasugune känd olema leidma Vargamäemaa , muidugi mitte jõgi põhi , vaid kraavikaevamine sügavalt turvas alt . Vesi enam : tema olema paar kord leidma kraavisiht maapõhi isegi jäme puu , milletaoline kuskil ligilähedal tänapäev ei kasvama . juba siis olema tema arvama , et känd ja puu olema ometi siia vedama , vaid et tema olema millalgi siin loomulikult kasvama : siin , kus tema , sauna-Madis , kaevama kraav , olema millalgi olnud päris laas . aga kui võima raba ja soo asemel millalgi kasvama mets , miks ei võima siis sama aeg Vargamägi all jõgi ääres suur puu kasvama . see olema see tõenäolisem , et Madis nagu läbi udu meel tulema : tema kuulma lapsepõli jutt sanglepalaas soovälja-alune jõekallas , mis olema Vargamägi alt nii mõni hea verst ülespoole . see jutt kuulma tema vist noormehenagi , aga siis olema see tema süda kinni hakanud , sest siis olema tema teine huvi , mis tema meel köitma . kuid laps , siis olema tema kaua-kaua see jõeäärne lepalaas oma mõte lahti saama , see tulema Madis ikka selgemini meel . kuivõrd selgesti Madis isa see soovälja-alune lepamets teadma , see Madis enam ei mäletama , võib-olla olema ka tema see ainult mälestus nagu läbi udu . Sauna-Madis mälestus panema Mägi Andres kauaks mõtlema , - nagu olema tema oma meel praegu alles niisama kaugel , kui olema sauna-Madis lapsepõli . ikka pidama tema oma süda jõgi põhi laskuma ja seal nagu känd istuma , mis olema leidma kirjutaja . ja tema imestama väga , miks ei hakanud tema meel kinni sauna-Madis kirumine kraavikaevamine , kui tema ette juhtuma mõni vana jäme känd , mis kõrvaldamine raiskama palju aeg ja vaev ja mis kohta Madis harilikult ütlema : " Vana pedakasaadan !" alles nüüd tagantjärele teadma Andres , et Madis nii mõni kord nõnda olema kiruma , kui tema Andres kraav kaevama . too aeg ei mõelnud ei Madis ega Andres miski muu , kui et känd olema tüli . aga nüüd , kus kraavitöö olema Vargamägi maa ammugi soikuma , jõudma vaevalt vana puhastama , nüüd hakkama mõtlema niihästi Andres kui ka Madis . aga kui oletama , et millalgi olema siin kasvama mets , kas ei võima siis oletama , et tema siin ükskord jällegi kasvama ? eks olema maapind metsakasv tõepoolest soodne , ainult kui jõudma ära kuivatama . olema ainult üks häda : kraav ei kukkuma küllalt , jõgi seisma liiga täis . mis see tegema ? Andres teadma , et jõgi hakkama allpool ikka rohkem kukkuma ja sünnitama paiguti otse kärestik . tema teadma ka see , et ülespoole minema jõevool loidus kaduma ja et soostuma maapind valitsema jõgi ümber ainult vahest mõnikümmend verst pikkus . mis olema , kui saama nõnda tegema , et jõgi hakkama ka Vargamäemaa kiiremini voolama ja et veepind tema langema see tõttu paar jalg ? et veepind jõgi langema kolm-neli jalg , söandama Andres mõtlema , kuna tema ise tundma , kuidas tema süda rind otse värisema lööma . mis sündima siis Vargamägi karjamaa ja niit ? mis sündima kõik ümberkaudne karjamaa ja niit ? ja jõeäärne ise ? ning raba , kui tema kraav sisse tõmbama ? kõik olema varsti kuiv ja mets hakkama mühama , nagu mühama tema siin ehk millalgi varem ! siis ehk hakkama jällegi põld harima Jõessaar ning kõik teine soosaar , kus veel tänapäev olema tundma vana põlluase ! hakkama ehk põld harima soo ja raba ! muidugi , siis ehk ! ... aga Andres teadma , et see olema ainult tema mõte , nagu tema see ennegi olema olnud , muu ei miski . see olema üks niisugune mõte , mis praegu Vargamägi ei pidama mõtlema , nagu Hundipalu Tiit kord olema öelnud . nõnda ei tohtima sellepärast mõtlema , et Hundipalu Tiit ise oma väljamägi kord nõnda olema mõelnud , kuni tema otsus olema tulnud , et nõnda olema halb mõtlema . inimene unustama kõige tarvilikum elu , kui tema harjutama ise niisugune hull mõtlemine , see olema Hundipalu Tiit kaljukindel . aga see va Tiit seal Hundipalu , tema ehk ei teadma veel , et kirjutaja leidma Vargamägi alt jõgi põhi suure+d-suur puukänd . mis ütlema Tiit , kui tema see kuulma ja kui tema teadma , mis see puhul rääkima niihästi kirjutaja kui ka köster ? Andres tahtma peaaegu ainult see Hundipalu minema , et Tiit see känd lugu arutama . aga millegipärast kõhelema tema minema , nagu kartma tema , et Tiit oma tool tema lähemale nihutama ja siis tema põli patsuma , ütlema : " vaatama , kulla mees , nõndasama sündima ükskord suur kivi jõesild otsas . ükskord ehk mädanema tema hagu alt ja siis hakkama tema vajuma , ikka sügavam ja sügavam , kuni jõudma üsna põhi . kui siis keegi millalgi uuesti hakkama siia tee või sild tegema , leidma tema tema poolkogemata , nagu leidma kirjutaja see känd jõgi põhi ." hirmus imelik olema Andres mõtlema , et Hundipalu jõesild otsas ehk ükskord see suur kivi enam ei olema . aga ehk kaduma sild ise veel varem kui see kivi ? ehk tulema aeg , kus mööda kivi kõndima veel jõgi äärde , aga see ei saama enam muidu üle kui lootsik ? Andres olema raske see mõtlema , ja kui tema ometi see pidama mõtlema , siis lahutama tema ise uus mõte : kui see kord pidama sündima , siis olema enam Tiit ega tema laps Hundipalu , see mitte . olema Tiit Hundipalu ega Andres Vargamägi . tema sugu olema siit kaduma , sest tema rikkuma veri ei laskma tema siia peatuma jääma , nagu seletama Tiit millalgi . tulema uus inimene , kes elama siin väljamägi sauna-Madis sõna mööda nagu kärbes sitahunnik otsas , ilma et tema mõtlema minevik või aimama tulevik . aga mis sündima kivi siis , kui jõgi vesi langema mõni jalg ja kui jõeäärne muutuma kõva ning kuiv ? eks istuma kivi siis kuiv maa ja eks pidama siis inimene kord küsima : milleks küll see kivi siia tee äärde olema rida laduma ? ja olema see siis nii võimatu ? olema siis nii võimata jõgi voog sügavam tegema ja puhastama pilliroog ning kõrkjapadrik ? kui võima kraav puhastama , miks siis ei võima jõgi seesama tegema ? peaasi : kui võima voog välja kiskuma vana tõke , mis olema vesi kõige suurem takistus . iga pool olema vähemalt üks tõkkerisu , paiguti aga kaks ja kolm . Andres oma poeg olema tema kaks-kolm tükk oma heinamaa kohta juurde tegema . Sauna-Madis olema tema oma eluaeg vähemalt kümmekond valmis vorpima . palju see olema nõnda vana , et tema iga keegi ei teadma ja tema tegija üks hing ei mäletama , nagu olema jumal ise Vargamägi jõgi üks see vana tõke looma , nii et siin olema tegemine jumalik jõgi ja jumalik tõke . aga kust võtma see jõud , kust võtma see käsi , mis suutma jõgi põhi kiskuma see jumalik vai ja jumalik risu , mis olema seisma siin maailm loomine saadik ? Andres hakkama silm virvendama , kui tema nõnda küsima , nii hirmus palju olema Vargamägi jõgi vana tõke ja tema vai . tema olema oma päev siin Vargamägi ängelnud , aga paljuke olema tema jõudma kord saatma ? ainult nii palju , et kevad ja sügis olema vaja iga päev käima soo lehm aitama , nagu olema algus . siiski , mis olema , kui tema minema oma poeg , Pearu oma , Hundipalu Tiit oma , Ämmasoo oma , Sooväli mees oma , ja kui mõni olema poeg , siis minema tema oma sulane ; kui tulema mees ka välimaa poolt - Metsakant , Luine , Kassiaru , Urvaküla ja peale see kõik see , kes käima kümme verst tagant siin jõgi ääres heinamaa ; ja kui hakkama kõik see mees , isa ja poeg , peremees ja sulane , kantnik ja vabadik - muidugi igaüks oma või oma pere heinamaa koht - jõgi puhastama , tõkkevai ja risu välja kiskuma , kas saama siis see vastu , mis olema siin seisma maailm loomine saadik ja mis olema arvatavasti jumal ise kätetöö ? kas pääsema siis vesi kiiremini jooksma , kas või jumal seadmine vastu ? ja Andres arvama , et kui tulema kõik , kes olema siin heinamaa , ja kui hakkama puhastamine mõlema kallas korraga peale - muidugi suvi soe , kui olema lust vesi solistama ; kui tulema vald , kui tulema kihelkond , isegi kas või maakond ja hakkama Vargamägi jõgi puhastama , siis saama tema igavene risu tingimata vastu , nii et vesi pääsema vabalt jooksma ja langema juba esimene suvi paar jalg . aga see tähendama , et ka Vargamägi kraav võima sedavõrd sügavam olema . jah , see tähendama see , kui jõgi vesi langema . mõtlema muutuma Andres pikkamisi kainem , nagu kaduma tema pea omasugune viina-aur . ja nüüd mõistma tema , et kõik olema nõnda , kui tema olema . jajah , kui põrsas olema küüs , siis ronima tema puu otsa , ja kui eit olema ... ning seesinane teine sõna . aga ometi ei olema see ja Andres ei uskuma , et see kunagi tulema : põrsas ei kasvama küüs . tema teadma see oma käsi , oma elu , et see nõnda ei olema . kihelkond ja vald rääkima , oma ümberkaudne mees jääma välja tulema , kui tahtma minema jõgi vana tõkkerisu puhastama . Andres kahtlema , kas Hundipalu Tiit see oma poeg jõgi äärde ilmuma . paarkümmend aasta tagasi olema tema see kahtlemata tegema , aga nüüd mitte enam . nüüd kuulama tema ennem , kuidas poeg pasun puhuma , või kuigi minema jõgi , siis kalapüügiriist . jah , ennem minema tema õng ja und , lant või noot kui labidas ja kirves . ja Andres ise , mis tegema tema ? kümmekond aasta tagasi olema tema tingimata võtma sulane , võib-olla ka sauna-Madis , ja läinud , aga nüüd rögisema Madis jalutu säng ja sulane asemel olema Andres poeg , kes pidama sügis kroonu minema . aga kas olema poeg mõte minema jõevoog vana tõke lõhkuma , kui tema sügis minema kroonu ? ja kui olema mõte tema minek , olema siis vana Andres ise minek suurem mõte ? ehk mis aitama tema minemine , kui ei minema teine , sest ega tema üksi suutma ometi see tõke miski tegema . tema olema juba vana ja surema , enne kui nägema oma töö tulemus , nõnda tegema tema tühi töö . teine aga ei tulema , see olema kindel . ei tulema Org Pearu , ei tulema Sooväli mees , ei tulema Ämmasoo oma , ei Rava Kustas , ei Kukessaar Jaan , ei Aaseme Aadu , Võlla Juhan ega aiu Jüri , ei Kassiaru Jaska , ei Luine ega Urvaküla peremees . sellepärast olema päris loomulik , et kodu jääma ka Vargamägi Andres , kui pidama minema jõevoog puhastama ja süvendama . XXXIX Suvi enne noor Andres kroonu+sseminek olema Vargamägi Eespere imelik suvi , milletaoline siin enne keegi olema nägema . mitte et tema olema olnud ilm poolest hoopis iseäralik või et olema andma heinamaa ja põld eriline saak , ei , see mitte . ristikhein olema küll haruldaselt hea ja kartul tõotama lopsakas pealne rikkalik saak , aga see ei mõjutama üks vargamäelase meeleolu kuigipalju . see ei pandud suur tähele , see ei tegema jutt ega tundma eriline rõõm , vana Andres isegi ei tundma see . üldse ei huvitama vargamäelasi tänavu nii palju looduseasi kui teadmine , et sügis minema kroonu noor Andres , see Vargamägi kandev tugi ning tema au ja uhkus . esiteks rääkima see ainult vana Andres iga paras juht , siis hakkama see jutt tegema ka noor Andres ise ning lõpuks teine perekonnaliige , sest kõik pidama tahes või tahtma aimama , et see sündmus olema Vargamägi kohta eriline tähtsus . viimaks ütlema võõras ümberkaudu , kui noor Andres mõni karutükk kuskil toim saama : " kroonumineja temp ! hullama veel tänavu , ega tulev suvi änam saama , siis juba püss õlg ja sine selg ." Org Pearu saama tundma , mis tähendama , et Mägi noor Andres sügis pidama minema kroonu . Pearu tulema nimelt tuju Jõessaar all hakkama vesi paisutama . see olema tema ette valmistama juba minev aasta ja olema see suur tükk uus kraav kaebama , muld üks pool kallas veetamm ja otsapidi vastu Jõessaart et tema hoidma see vesi kinni , mis voolama piirikraav üle kallas , kui see tamm ette tegema . Pearu seletama iga pool lai suu , et tema tegema Jõessaar all uus loodheinamaa . see vastu olema muidugi keegi miski ütlema , sest kõik teadma , et rohumaa olema seal hea . kahjuks olema aga lugu nõnda , et kui Pearu paisutama piirikraav vesi oma uus heinamaa , siis täituma ka Andres karjamaa Jõessaar all vesi , nii et loom paiguti pool säär saadik sees solistama ja ainult rohulatv võima näksima . see kõik tooma sõna Tiiu ja Kadri , kes kahekesi kari käima . " no mis sina tahtma roju tegema ," siunama vana Andres , " nüüd hakkama tema see peale , mis sauna-Madis juba ükskord ammu rääkima . sestsaadik kui mina oma kraav jõgi tõmbama , ei olema tema enam võimalik lepikualune karjasmaa vesi täis paisutama , nüüd minema teine Jõessaar alla . seal olema kurjategemine kergem . tee saar+tevahe kõrgem koht tamm ette , siis seisma kogu kraav vesi täis ning pealegi ujutama vesi Jõessaar all kõik parem rohumaa üle . saar vahelt olema ju maa sedavõrd kõrge , et tema vesi kinni hoidma . ei jääma muu nõu üle , kui pidama minema ja saar vahelt oma maa seest uus kraav veelaskmine läbi tõmbama , las tema siis tammitama piirikraav , niipalju kui süda kutsuma . vähemalt lausvesi alla ei saama tema siis mina karjasmaa mitte änam ." " ei mina küll see kraav sinna saar vahele kaevama minema ," ütlema noor Andres . " aga mis siis tegema " küsima vana Andres . " ega mina siis parem karjasmaa-lapp või laskma vesi all seisma . ja kui kohus kaevama , millal see siis asi saama või kas üleüldse saama ; olema ju tema varemalt jändama küll ." " milleks kohus , isa " küsima noor Andres vastu . " aga mis siis üle jääma ? Pearu rääkima minema " " kõigepealt tamm maha ja siis alles rääkima ," vastama noor Andres . " siis hakkama jällegi see igavene vaen ja riid , nüüd olema tema mõni aasta vähemalt lee tuhk all hingitsema , nõnda olema ikkagi kergem ," ütlema Mari vahele . " hakkama ," osatama noor Andres . " mis tema veel hakkama ; kui karjasmaa juba vesi täis mis solisema , siis tema olema juba hakanud ." ja kui noor Andres pisut saama mõelnud , ütlema tema : " isa , jätma see asi mina mure . sina olema Pearu küllalt oma hammas katsund , las mina katsuma ka ." " Ää sina aga miski hull tee ," manitsema ema . " jah , sina ehk minema liig ," arvama ka isa . " mis sina nüüd tühi ," vastama poeg . " Pearu põlema osand veel keegi liig minema , või siis mina ... " aga kui noor Andres labidas ja kirves võtma , et mets minema Pearu veetammitamine vaatama , jooksma Ants tema tänav järele ja küsima : " kas minema Jõessaar alla tamm lõhkuma " " minema torkama tema eest ära ," vastama Andres . " võtma mina kaasa ," paluma Ants , " mina tahtma nägema , kuda vesi õige lõikama , kui tamm änam ees põlema ." " sina pidama ju minema isa aed tegema ," vastama Andres . " mis sest ," ütlema Ants , " eks isa minema siis üksi ." " aga mis pärast saama " " saama mis tahes ," vastama Ants , " aga mina tahtma nägema , kuda sina see tamm lõhk ja kuda vesi lõikama pistma ." " siis minema ruttu ," ütlema Andres ja andma kirves Ants käsi . poiss laduma mööda tänav alla , niipalju kui jalg võtma . aga Mari olema juba söögilaud ääres tähele pannud , kui väga Pearu tammiasi Ants süda kinni hakkama . sellepärast minema tema välja vaatama , kuhu poiss söögilaud juurest nii ruttu kaduma . Ants otsima saama tema parajasti see silmapilk tuba otsa , kui poiss kõrv jooksma tänav koppel jõudma , üks labidas , teine kirves käsi . Mari hakkama Ants hüüdma , hüüdma tema mitu kord . " ema hüüdma ," ütlema Andres jooksul Ants . " las hüüdma ," vastama Ants . " tegema , nagu ei kuulma ." ja nõnda laduma poiss mööda koppel edasi , nagu olema tema kurt muutuma ema hääl . aga ema hüüdma tuba ots veel siiski , kui poiss juba lepik kaduma . " soo , nüüd olema ükskõik ," ütlema Ants lõõtsutama , kui lepik see juba ema silm eest varjama . " nüüd võima käima ja hing tagasi tõmbama ." " jah , ega mina üks jooks ikka Jõessaar alla jõudma minema ," arvama ka Andres ning jätma jooksmine . tõepoolest olema aga poiss Pearu tammilõhkumine niisugune tulema taga , et heameel olema tema kogu tee paras sörk laskma , et aga võimalikult ruttu kohale jõudma . Jõessaar all parandama Pearu parajasti oma uus kraav kaldavall , sest mõni koht kippuma tema vesi läbi laskma . tema olema saar äärde auk kaebama , kust tema labidas savi võtma ja see kraavivall kitt kaugemale kandma . Mägi poiss nägema jääma tema seisma ja toetuma labidavars . " teisepere isa , ae !" hüüdma Andres kohe , nagu olema tema päris selge , mis tema tegema pidama . " mina tulema nüüd sina tamm lõhkuma ." Pearu ei vastama , sest Andres sõna kõlama nii avameelselt , et raske olema aru saama , kas tema pidama võtma nali või tõsi . " tulema ehk lähemale , mina tahtma sina rääkima ," ütlema Andres , kui Pearu vastus ei tulnud . " laps noorem , jalg kergem ," vastama Pearu . " hea küll ," vastama Andres ja minema mööda tamm teine poole kraav ning mööda saar+tevaheline põndak Pearu juurde . see toetuma rind endine labidavarrekark . " kuulma , teisepere isa , sina ajama kõik mina saarealune vesi täis ," ütlema Andres Pearu . " eks tegema oma poole kruav vall ette , nii et vesi sina mua peale ei peane ," õpetama Pearu . " isa tahtma saar vahelt uus kraav läbi tõmbama , kust vesi ära jooksma , aga mina põlnd nõus ," seletama Andres . " sest miks uus kraav kaevama hakkama , kui vana olema . pealegi olema see ka mina kraav , sest isa ütlema , tema maksma saunaonu pool tööraha ." " aga kruav olema mina mua sees ja mina võima tema tegema , mis tahtma ," ütlema Pearu . " sina võima poole kraav tegema mis tahes , aga teine pool ei tohtima sina puutuma , sest see olema mina , mina raha kaebama . tegema pool kraav tamm ette , kui tahtma , aga pool pidama lahti jääma ," ütlema Andres . " kes mua , see kruav ," vastama Pearu . " see olema kohus mitu kord välja prosessind ." " olema see sina viimane sõna , teisepere isa " küsima Andres . " mis mina , see mina , ega mina siis oma või lahti ütlema ," seletama Pearu vastu . " hea päev siis , teisepere isa ," ütlema Andres viisakalt müts kergitama ja tegema minek , lausuma Ants : " minema siis torkama tema eest ära , laskma vesi jooksma ." " kui sina mina tamm puuduma , siis minema mõlema prosess alla ," ähvardama Pearu , viskama labidas õlg ja sammuma üleaiapoiss järele . " mina tegema ainult oma kraavipool lahti ," vastama Andres üle õlg tagasi , " sina pool jätma tamm kõvasti ette ." nagu öeldud , nõnda ka Andres tegema : lõhkuma kraav pool saadik tamm eest ära . aga nüüd ei andma vesi , kurivaim , arm ka teine pool , vaid pühkima varsti ka see eest . Andres vaatlema üsna vaikselt ve+temäng , aga kaks teine pealtvaataja ei saama muidu , kui pidama aina häälitsema : Ants suur rõõm pärast , jooksma veevool mööda kraavikallas võit , nii et nahk tolmama selg , Pearu suur südametäis , kuigi tema täna ei tegema niisugune põrgukisa nagu varem aeg lepik all , lööma tamm pärast hundiratas Andres karjapoiss või tema sulane . tulema see muutuma Pearu vanadus või noor Andres jõud ja viisakus , mõni see teadma , igatahes ei tekitama Jõessaar tamm lõhkumine kuigi suur mürgel , nii et Andres kohane leidma ütlema : " teisepere-isa , astuma lähemale , siis nägema ka sina , kui ilusti vesi jooksma , tamm mätas lööma aina lips jõgi poole piste ." aga Pearu ei tulnud ilus veejooks vaatama , sest tema ei tahtma tammimätas lipsulöömine nägema . tema jääma endiselt aupaklik kaugus ja ütlema : " enne õpetama vana Andres ikka võera karjapoiss niisuke rumal tempa tegema , aga nüüd ajama tema iseoma laps kuri peale . küsima tema kodu , kas see olema ka pühakiri järele , nagu mina koer peksmine jõuluõhtu või oma laps kihutamine saun " see vihastama noor Andres ja nüüd vastama tema Pearu päris tõsiselt ja peaaegu südamlikult : " teisepere isa , kui sina tahtma mehejutt ajama , siis kuulama , mis mina sina ütlema : mina põlema ei sina ega oma isa tegu üle kohtumõistja , sest mina olema alles liig noor . aga ühte pidama sina teadma : sina tamm lõhkuma mina täna maha oma isa tahtmine vastu , ja kui sina mina sellepärast tahtma kohus kaevama , siis kaebama , mina oma tegu ei salgama ja tunnistaja ei olema sina vaja . aga pidama meel , kui sina see tamm veel kord üles tee ja mina karjamaa vesi täis aeg , siis ei mõistma mina nali . sügis minema mina kroonu , ja kui mina olema paigale pandud , siis pidama sina teadma saama , kes mina olema ja mis mina tegema . see olema mina tõsine mehesõna ja oma sõna põlema mina veel söönd ega sööma ka see sina vastu . rohkem põlema mina miski ütlema . hea päev !" see sõna viskama Andres labidas selg ja minema minema . Ants sörkima tema nagu truu kutsikas kannul . tema arvama olema Andres nii hästi rääkima , et nõnda ei oskama keegi rääkima , võib-olla ainult kirikuõpetaja ise , tema ehk panema küll teine niisugune punkt ette . Pearu seisma endine paik ja vahtima poiss järele , kuni tema roheline põõsas vahele kaduma ; alles siis minema tema veejooks vaatama , mis üleaedne poeg Andres nii väga olema kiitma . aga veejooks olema kuigi ilus , see nägema Pearu kohe ja selgesti , Andres olema asjata kiitma . kui Pearu siiski kraavikallas tükk aeg norg pea seisma jääma , siis mitte veejooks imetlema , vaid asi üle järele mõtlema . ja tema tulema kindel otsus : isa Andres olema palju huvitavam asi ajama kui poeg Andres . õigem , poeg ei saama õieti asi ajama , sest enne olema kõik lõpetama . olema vana Andres ise siin olnud , siis olema Pearu tema vähemalt öelnud , et tema tema ei kartma ja et üks ei võima tema takistama oma loodheinamaa vesi paisutama , ei kohus ega miravoi . aga noor Andres minema ajama minema , ilma et Pearu olema saama oma süda sõna tühjendama , meel kergendama . nõnda olema veetammitamine hirmus vähe mõte . ja Pearu pidama lõpuks iseenese tunnistama , nagu tegema see Andres laps üksteise järel kari käima : Vargamägi olema ilusam ja huvitavam päev möödas . olema nagu olnud elu ise , nüüd aga tulema veel ainult see , mis olema vaja hingeõnnistus . Pearu seisma hulk aeg kraavikallas , esiteks silm , pärast selg voolav vesi poole . tema vaatama oma uus kraav , mis tükk maa pealt Vargamägi poolt piirikraav algama ja ots vastu Jõessaart jooksma , kaldavall tükati savi juba veekindel tegema . uus kraav ja piirikraav vahel seisma nõndanimetatud loodheinamaa , mis Pearu ise oma käsi olema laastama ja siluma . üksik laasima kask seisma nagu õunapuu keset rohuaed . suur kahju hakkama Pearu oma tühine töö ja vaev . sest mis mõte olema see kõik , kui ei saama üleaedne karjamaa vesi paisutama , nii et see ujuma ja et loom jalg solistama . tema olema tundmus , nagu pidama tema oma süda etteheide pöörduma jumal poole , miks andma tema oma sulane kätetöö nii vähene õnnistus . miks andma tema Andres niisuke poeg , nagu olema noor Andres , kes kartma ja austama kogu kõrvenurk tema suur ramm pärast , ja miks ei olema tema , Pearu , üks nii tugev poeg ega ka nii ilus tütar , kes suutma hakkama see noor meremõrtsukas kael , nagu Pearu noor Andres ikka nimetama ? miks pidama Pearu isegi noor Andres kartma , nagu olema see Org krunt kohta miski ütlemine ? aga ei , Pearu ei kartma . Pearu olema isa kartma ega kartma ka poeg , see vanduma tema oma uus loodheinamaa . tema tegema Jõessaar tamm tingimata üles ja paisutama vesi , niipalju kui süda kutsuma . nõnda otsustama Pearu ja hakkama rahustama süda kodu minema . ometi sündima nõnda , et kogu suvi jooksul ei tekkima Jõessaar piirikraav enam tamm ette . see olema Vargamägi viis ja komme seisukoht vaatama nii imelik , et vana Andres muidu ei saama , kui pidama poeg ütlema : " Vana jääma teine juba , veel kümmekond aasta tagasi olema tema hoopis teine mees ." " kümmekond aasta tagasi olema ka Mägi teine mees ," vastama poeg iseteadvalt . " sina siis ikka arvama , et tema sina kartma " küsima vana Andres . " ega teadma ka ," muigama poeg . " siis sina pidama tema ikka ähvardama ," arvama isa , kes juba mitu kord asi jutt olema tegema ; et õieti teadma saama , mis Jõessaar tamm lõhkumine olema sündima . aga poiss olema ise vahel kokku leppima , et tema vähemalt Andres viimane Pearu öeldud sõna kodu miski ei lausuma . rääkima Pearu ise , kui tahtma , tema vaikima või tegema asi rumal nali , mis kallal võima naerma ja lõõpima . " muidu vist nõnda ," kohmama nüüd noor Andres isa vastu . " ütlema , et ootama , kui sügis olema paigale pandud , siis ... " " nojah , siis olema see muidugi see ," ütlema isa . aga poeg sõna viima tema mõte kohe Jõessaar tamm ja Pearu teisale ning tema ütlema : " aga ehk pääsema sügis kudagi ." " Kuda " küsima poeg vastu . " mees tänavu vähe , nii et värisema üksik poeg , mis siis veel mina ." " see ’ p see häda olema , et mees vähe ," arvama nüüd ka isa , " muidu võima number õnnekombel kaugele võtma , nagu tegema see Org Joosep ." " põlema mina enne õnn olnd , kust tema siis nüüdki tulema ," vastama poeg . " mis oma ramm jõudma , see olema , muu ei ühtima ja ega seal ometi ramm aitama ." " jah , ei mina ka põlema elus õnn olnd ," rääkima vana Andres noor . " kõik , mis mina siin Vargamägi olema , olema saama paljas töö ja vaev . kui palju loom olema mina õnnetult otsa saand , kui palju lammas hang läind ! mäletama isegi , kui ilus sälg see kõrb olema , mis hunt murdma jaaniöö . Põlnd enne siin hunt kuulma ega põlnd ka pärast , aga mina kõrb aeg teine juurest ära tüma ning tõmbama tema seal kõri maha , nagu olema mõni tema nuga maha lõigand . ja olema kusagil mujal miski vistart , ainult kõri maas ! olema see raiskuläind loom mina kõik alles , mina olema päris rikas mees kohe , see olema mina mitu kord öelnd ... nüüd olema sina nagu see raiskuläind loom : hakkama sina juba tugi ja abi saama , aga ei , minema mitu aasta kroonu . mis sina siis ise õige sest asi arvama , või põlema veel see peale mõelnd , et kui sina kroonuaeg kord täis saama , kas tulema siis Vargamägi tagasi või minema samuti oma tee nagu Hundipalu Tiit poeg " " kes see nüüd teadma ," vastama noor Aadres . " mina põlema ju veel kroonu läindk , mis mina siis sest väljatulek oskama ütlema . seni olema ehk kümme tuul jalg all ." Vana Andres olema see näilikult nõus , aga ise pugema mingisugune valus eelaimdus ja noomiv etteheide süda , miks poeg tema nõnda vastama , nagu olema tema oma isatalu soe ega külm , nagu ei panema tema Vargamägi miks . tema , vana Andres , olema ja olema oma sünnikoht teistsugune vahekord . Vesi täna panema tema oma hõlm vaheliti ja minema laulma Vargamägi alla , kui olema võimalik uuesti isatalu elama asuma , nõnda tunduma vana Andres . aga tema poeg soon voolama nagu oma sünnikoht suhtes mingisugune võõras veri . mitu-setu kord pöörduma Vargamägi Andres suvi jooksul sama kõneaine juurde tagasi , nagu lootma tema , et poeg ehk kogemata laskma välja paistma oma seotus ja armastus kodukoht suhtes . tema tahtma kas või kõige tühisem põhjus , paljas ettekääne eeldus , et tema esimene poeg tulema kroonu vabanema Vargamägi tagasi : kündma sama põld , niitma sama heinamaa ja kõndima maa , mis tema olema kraavitama , laastanu , harinu . aga poeg jääma isa katse tumm , nagu ei siduma tema Vargamägi tõepoolest mitte mingisugune tõsine elamus . Vargamägi Andres olema küsimus ainult vanem poeg , vaid ka Indrek erutama tema meel . juba rukkilõikus ajal saama tema teadma , et see mõtlema sügis kirjutaja juurest ära minema - linn edasi õppima . kirjutaja püüdma küll poiss kinni hoidma , aga ei miski , see kibelema ikkagi minema . muidugi see kõik olema miski iseäralik , sest Indrek olema niikuinii Vargamägi kaduma . ometi tahtma Andres millegipärast , et poeg kirjutaja juurde edasi jääma , kas või seniks , kui vanem vend kroonu välja tulema . Mari kalduma sinnapoole , et Indrek pidama linn minema , kui tema aga minema saama , sest tema olema linn hoopis teistsugune ettekujutus kui isa . tema olema ainult üks kord suurem linn käima , ja kui tema tema peale tagasi mõtlema , tundma tema ikka pisut hirm , mis saatma mingisugune suuruseaimdus . mõtlema , et Indrek elama seal , kus Mari ise tulema hirm peale , olema kiusatuslikult veetlev . too ainumas kord , kui Mari linn käima , seisma tema hobune kuskil suur ja kõrge maja ees , mis olema mitu rida aken . Mari istuma tükk aeg maja ees vanker ja vahtima pärani silm vahetpidamata , ometi ei jääma tema meel , kui palju olema maja kord ja aken . see olema tema tänapäev tõendus , et tema pidama olema hirmus palju , sest muidu olema pidama tema arv tema meel jääma . ja kui tema nüüd mõtlema , et tema Indrek võima mõni niisugune maja uks sisse ja välja käima , ilma et tema põrmugi hirm olema , siis ei olema Mari muu tahtmine , kui et las tema minema ja käima ja las kõik nägema ja teadma , kuidas tema Indrek käima ja kuidas tema olema põrmugi hirm seal käima . sellepärast siis , kui Indrek sügis poole üks pühapäev tulema ja isa otsetee ütlema , et tema minema nüüd kirjutaja juurest ära , minema linn , nagu tema juba varemalt olema kavatsema , tulema Mari süda suur rõõm , kuna Andres millegipärast kurb saama . aga imestama olema see miski , sest Vargamägi olema ikka nõnda olnud , et kui rõõm tulema keegi süda , siis lahkuma tema mõni teine süda , sest Vargamägi ei jätkuma rõõm korraga kõik süda tarvis , nii vähe olema tema jumal jagama siia soo ja raba keskele . kui rõõmutsema vana , siis nutma noor , aga kui naerma noor , siis pühkima silm vana , nagu leinama tema oma laps nutt . kui kilkama naine , siis kannatama mees , aga kui maitsma mees õnnejoovastus , siis ägama naine , nagu olema tema kade oma laps isa õnn peale . Andres olema Vargamägi vähemalt üks kord süda rõõmustama - kui Krõõt sündima poeg , aga siis olema Krõõt kohe surema ja ise surm naeratama , mis nägema Andres kivi äärde minema ja nutma , nagu olema tema kahju , et Krõõt kord siin Vargamägi saama süda naeratama . niisugune imelik asi olema Vargamägi inimene ja see rõõm ning kurbus . mis Andres praegune silmapilk eriti valusalt puudutama , olema see , et Indrek ei tulema isa küsima minemine luba , arvamine ega nõu , vaid teatama lihtsalt : tema minema , nagu olema enam keegi tema kohta miski ütlemine . isa tahtma poeg mõistma andma , kui väga tema alles vanem inimene juhtimine vajama , ja ütlema sellepärast : " kirjutaja olema sina ju palk juurde pand ." " ükskõik , see ei aitama ," vastama Indrek , nagu rääkima isa tühine sõna : isa ise tundma , nagu olema tema poeg meelest tühine sõna rääkima . ometi küsima tema poeg : " mis see siis aitama ? olema sina linn parem koht teadma " " ei olema ," vastama poeg endine toon . " mina ei otsima koht , tahtma kool minema või muidu edasi õppima ." " olema sina siis nii palju raha " pärima isa ikka suurem imestus . " ega ilma raha kool võtma ." " ega mina suur olema ühtigi ," vastama poeg . " ainult pisut . mõtlema küsima , et ehk sina saama mina natuke aitama . pärast , kui palk hakkama saama , maksma ära ." isa olema peaaegu jahmatama . kunagi olema võima tema arvama , et tema ise poeg tema nii asjalikult-võõralt võima rääkima . Indrek olema mõni aasta uus inimene saama , nagu olema tema Vargamägi sündima ja kasvama . Mari kuulama isa ja poeg kõnelus vaikima pealt ja tema ei saama Indrek sõna kuulama muidu , kui pidama mitu kord oma silm pühkima . Issand jumal ! iseoma laps , iseoma valulaps tulema tema raha laenama ! " kuidas mina tänavu olema " küsima tema viimaks Andres . " mis mina olema ," vastama Andres . " miski ei olema . isegi nägema , kes kael hakkama kandma , see minema - kes mees , kes kroonu , kes linn . olema varsti kaks vanainimene Vargamägi ja võõras teenija , muu ei keegi ." " kas siis sugugi ei saama " küsima Mari . " neli-viiskümmend ehk kuidagi , ei rohkem ," vastama Andres , " see suur vaev ." " hea olema see ," ütlema Indrek nüüd nagu liigutatult . " aga see andma mina niisama , tagasi ei tahtma ," lausuma Andres . " ei noh , kus siis see nüüd ," arvama Mari . " eks teine aasta nägema , kuis siis olema ," rääkima Andres nagu poeg lohutama . " mina nägema ka linn , kuis seal olema ," vastama Indrek ja arutama siis edasi : " nõnda saama mina hakkama . oma natuke , siit mõnikümmend ja laenama saama ehk ka pisut , kui just häda ." " kes sina laenama " küsima isa . " kes võeras laenama laps raha " " küllap leiduma ka see , kes võõras laps laenama ," vastama Indrek ja see ajama Mari jällegi silm pühkima , sest tema tulema meel , et tema isegi olema laenama : olema laenama Krõõt laps ema hool ja armastus , mis ime siis , kui mõni teine tema laps raha laenama . ometi pühkima Mari täna oma silm veel palju rohkem , kui tema teadma , kes lootma Indrek raha laenama . ja nagu himustama tema see silm pühkimine , pärima tema poeg tema üksi jääma ääri-veeri , kes see olema , kes tema raha laenama . aga Indrek ei vastama ema , tema rääkima ainult ebamäärane sõna , nii et ka ema omakorda tundma nagu isa : iseoma laps olema võõras elama võõras muutuma . Indrek rahalaenamine olema aga niisugune imelik lugu . juba enne Indrek teenima kirjutaja keegi vanatüdruk , nimi Mai , kes aga kirjutaja kauaaegne truu teenistus eest hüüdma Maie . tema olema pruun silm ja ruuge juus . pahem käsi olema tema millegipärast nõrgake ja raskem töö vähe kõlvuline . aga kartul koorima tema ikka saama ja riist hoidma tema pesemine ja kuivatamine ka . muidu olema kirjutaja Maie tüse ja tugev inimene , ainult hing poolest õrnake , nagu olema tema pahem käsi ja hing lähem sugulane . Maie suurem kirg olema romaan lugemine ja pärast tema jutustamine igaüks , kes aga kuulama tahtma . ümberjutustamine olema tema suur osavus omandama , nii et palju Maie jutustus parem pidama kui raamat ise lugemine . raamat olema ikka pisut võõras maik , aga kui tema Maie suu olema läbi käima , siis olema tema igapidi päris oma . muu seas olema Maie jutustamine võluma köster sulane - hallisilmaline ja vähesõnaline , valge sorakil vunts mees , Maie paar aasta noorem . tükk aeg võima kirjutaja Maie ja köster Juhan istuma ja ep olnud muu kuulma kui aga Maie lahkesuuline sõna+demulin igavene truudus ning palav armastus kuni surm . aga see sündima , et Juhan minema köster ära - minema teine kihelkond väike talu peremees , sest tema vanem vend olema kasulikum tegema , kui väike kodukoht pidama , andma nõnda oma eesõigus Juhan . alles nüüd , kus köster Juhan olema läinud ja seega ainuke tõsine kuulaja kaduma , märkama Maie , et jutustus igavene truudus ja armastus kuni surm olema tema rääkima otse iseenese palav süda , et tema köster Juhan külm süda soendama . Maie jutustus leegitsema tema ise kuumav süda . ja et see magus lõõm ei kustuma , sõlmima Maie Juhan kirjavahetus . aga kiri kirjutamine olema Maie sugugi nii kerge kui jutustamine , kus aitama kaasa toon , liigutus , pisar , nõretama pilk . Maie kirjutama ja kirjutama , aga kui tema kirjutus hakkama läbi lugema , kiskuma tema see puruks : kirjutus ei tunduma Maie põlev süda ja kurduv hing pitser . aga ainult see pitser pärast Maie ju kirjutama . Maie olema lõpuks peaaegu meeleheide ja langema kurvameelsus . kõik panema tähele , kuidas kirjutaja truu Maie kurvameelsus langema . isegi vana õpetajaproua kõrv puutuma see jutt . aga siis leidma Maie üks romaan eeskuju oma asi lahendus : tema jutustama kogu oma kurb lugu Indrek ja paluma tema ise kiri kirjutamine abimees . see arvama tema ise isegi teadma õigus olema , sest kõik see aasta olema tema Indrek kui oma laps eest muretsema , tema pesnud , tema pesu ja riie lappima ja tema sokk nõeluma , olema see siis nüüd liig , kui Indrek ka tema pisut vastu aitama . Maie olema oma häda õnn , sest kuigi Indrek olema alles noor , ometi olema tema juba oma väike kogemus ja mälestus , mis Maie kurb lugu ja palve tõttu ärkvele tõusma . nagu vaim vaevatud minema Indrek oma kast kallale ja sorima seal kaua raamat ja paber kallal , kuni tema leidma kaardike luituma roosa käeke , mis hoidma teineteise kinni . kaardike teine külg olema vene keel kirjutama : " mälestus ", mis all seisma täht M. nõnda siis algama Maie kirjavahetus Juhan Indrek käsi ja süda läbi . Maie jutustama , mis tema tahtma Juhan ütlema , ja Indrek panema see kiri . kord-korralt vabanema tema ikka enam Maie jutustus mõju ja viimaks kirjutama tema Juhan , nagu Maie see kunagi olema jutustama , vaid ainult tundma ja vahel uni nägema - nii ilus olema Maie arvama Indrek kirjutama kiri . poolteise-aastane kirjavahetus tulemus olema see , et Juhan unustama Maie küps aasta ja tema nõrk pahem käsi ning sõitma tema kosi nagu kord ja kohus : viin , kell , isamees ja kõik . kosi olema nii tore ja lõbus , et laul laskma peigmees ja pisut pruut , laul laskma ka isamees , ja vait ei võima olema kirjutaja . ainult Indrek ei laulma . tema olema seletamatu valu süda , pea segane ja silm ähmane . sellepärast see ehk nõnda sündima , nagu see sündima . sest kui Indrek ja Maie pime koda vastastikku sattuma , haarama tüdruk poiss ümbert kinni ja suudlema tema mitu kord kõvasti suu - nii kõvasti , et Maie ise pahem käsi nagu jõud juurde tuksatama , kuna Indrek silm tulema surtsatama , mis valgus tema nagu sõna " mälestus " lugema . kas see sõna all ka täht M seisma , see ei nägema tema , sest enne kustuma silmatuli . kui Maie Indrek viimaks sinnapaika jätma ja välja minema , et kaev janu raudkülm vesi jooma , seisma noormees pooluimaselt sein najal edasi , nagu olema tema täis magus kosjaviin . õuest tagasi tulema leidma Maie poiss endiselt paigalt ja küsima tema erutatult : " mis sina olema " " ei olema miski ," vastama Indrek . " kas olema haige või " päris Maie edasi . " ei ," vastama poiss oma pea katsuma , nagu olema seal miski viga . " Või ehk sellepärast , et mina ? ... " küsima tüdruk . " mina ei teadma , võib-olla sellepärast ," lausuma Indrek . " mina paluma väga andeks , kui sellepärast ," ütlema Maie nüüd ja pisar purskama tema silm . " mina ei teadma isegi , mis kuri mina peale tulema , et mina nõnda ," luksus tema . " mina olema nii õnnelik , õnnelik ja teadma , et see olema ainult sina kiri pärast , nõnda see siis tulema . aga teadma , mina olema üle kakssada rubla korjama , Juhan põlema mina see sõna lausuni . sina rääkima ikka , et minema linn kool , aga põlema raha . tahtma , mina andma oma raha pool sina ega hingama see keegi , Juhan ka mitte . kui millalgi saama , siis maksma ära , kui ei , las olema . tahtma ? võtma vastu ja sõitma linn , minema siit ära , nii et kui põlema siin änam mina , siis põlema ka tee . olema nõus ? eks ! jah ! andma oma käsi ." Indrek andma oma käsi , mis Maie kõvasti pigistama . aga see käesurumine ajama Maie nähtavasti uuesti kosjaviin pea ja puuduma vähe , et tema jällegi olema tormama Indrek suudlema . nõnda olema Indrek lugu see rahalaenamine , mis tema ei rääkima ema . tema ei võima see rääkima , sest muidu kippuma tema silm ikka tuli lööma , mis valgus helendama mingisugune tundma venekeelne sõna . Maie täitma , mis tema Indrek olema lubama . tema olema ehk veel rohkem tegema , kui Indrek olema nõudma . aga Indrek ei nõudma miski , tema pidama paljuks pakutav summa . Maie tungiv pealekäimine võtma tema see viimaks vastu , aga raske olema otsustama , kumb see suurem rõõm tundma , kas andja või vastuvõtja . imelik meeleolu valitsema Vargamägi Indrek lahkumine . see olema nagu rõõm , aga olema ka seletamatu kurbus . Vana Andres liikuma sõnakehv , ema nägema siin-seal silm pühkima . miks ? see ei saama üks aru , Mari isegi õieti mitte . tema ise olema Indrek linnaminek tahtma ja olema Andres ühes Hundipalu Tiit kordama , et las tema minema , kui tema tahtma , ega tema enam mõni tita olema , et tema minema ei võima . aga nüüd liikuma tema ometi nukker nägu Vargamägi eluhoone oma laps silm all . muidugi , ime ei pannud see Vargamägi keegi , sest ununema olema see aeg , kus Vargamägi praegune perenaine veel naerma ja laulma ait ja laut vahe käima ning vokiratas tallama . noorem laps olema oma ema niisugune mälestus , et kui tema see järgi ema üle üldse olema pidama otsustama , siis olema tema aru pidama öelnud : ema ei rõõmutsema ega naerma kunagi ; ema olema nagu vilets veoloom , kes vaevalt suutma oma koorem vastu saama - ägama ja ohkima , mis ei köitma keegi tähelepanu , nii väga olema see harjuma . olema nagu jumal seadma püha kord Vargamägi , et ema kõndima ikka nukker , isa tõsine ja tusane nägu , kuna aga laps suu kostma aina naerukisa ja muretu vada , niipea kui tema kuskil silmapilk nina kokku pistma . ümberkaudu ei tegema Vargamägi Indrek sõit suur välja . ainult Hundipalu Tiit , Indrek ristiisa , kuulma asi , tulema otsetee see Vargamägi , et oma ristipoeg rääkima ja tema sõit oma õnnistus andma . Tiit kõnelema Indrek vanem juuresolek ja tema rääkima tema kui täis mees : niisugune lugupidamine olema Tiit haridus vastu . " ega see palju põlema olnd , kui Vargamägi oma sugurahvas üks suurkool haridus mees olema and ," ütlema Tiit Andres , kordama seega oma armas ja kuluma mõte , mis tema juba mõnikümmend aasta vana olema . aga Tiit kordama oma mõte ikka veel , nagu olema see mõni haruldane , suur ja julgema mõte . " ega see Hundipalu liiga põlema olnd ," vastama Andres nagu vabandama ja vastu vaidlema . " muidugi , ega see põlema olnd ," olema ka Tiit ise nõus ja silitama oma lai hall , peaaegu juba valge habe . " see mina mõtlema , kui Hundipalu ostma , et üks poeg saatma ikka suurkool , aga ... " " aga põlema saat ühti ," ütlema nüüd Mari . " põlema saat ühtigi ," kordama Tiit ja laskma käsi üle oma suur paljas pealagi ning silm käima . " põlema saat ühtigi ," kordama tema siis ja ohkama . " põlema saat mina ega keegi teine , ka sina , Andres , mitte , aga mina uskuma , et sina saatma ." " mina ju nüüd saatma ," ütlema Andres . " see põlema ju see ," vaidlema Tiit vastu . " Indrek olema nüüd liiga vana , kuhu tema veel pääsema ." " küllap pääsema , ristiisa ," ütlema Indrek . " uskuma sina siis tõesti , et pääsema " küsima Tiit . " küll nägema , et pääsema ," kinnitama Indrek . " kas või suurkool " küsima Tiit nagu õnnenaeratus . " kas või sinna , kui aga tahtma ," arvama Indrek . Indrek vastus mõjuma Tiit nõnda , et tema tõepoolest mõni pisar habe langema . Andres ja Mari nägema , et see nõnda olema . ja liigutama meel ning värisev käsil võtma tema rahakott tasku , otsima sealt kaks kümneline paberraha ja ulatama see Indrek , ütlema : " mina poolt teeraha , ristiisa ristipoeg ." ja kui Indrek vastuvõtmine viivitama , ütlema Tiit : " võtma nüüd võtma , küllap see sina tarvis minema ." raha nägema minema ka Mari süda härras ja nõnda pidama tema mõlema käsi põll silm tõstma . jumal jätma hoidma Tiit ristipoeg käsi tükk aeg pihk ja ütlema : " minema ja saama mees . aga ära tegema nõnda nagu mina poeg . õpp rohkem kui tema , siis jääma ehk kodumaa , nii et sina ka sugurahvas kasu olema . see soovima sina ristiisa . olema küll õppimine pisut hiljaks jäänd , aga andma pihta , küllap jõudma . nägema , mina sina isa põlema küllalt pihta and ja sellepärast põlema ka see saand , mis tahtma ." Viimane sõna ei saama Indrek hästi aru , sest kuidas pidama siis tema isa ja ema ning ristiisa veel pihta andma , kui tema juba nüüdki olema töö kõik enneaegu vana ja hädine . see enam aga mõistma Andres , mis mõtlema Hundipalu Tiit oma sõna . tema mõistma , et Tiit sõna olema nukker sõna Andres , Mari ja Tiit ise . kui Tiit olema tahtma lausa avameelselt rääkima , nii et Indrek tema olema mõistma , siis olema tema öelnud : " armas ristipoeg ! Anna pihta ja saama õnnelik . nägema , mina sina isa ja ema olema küll pihta and , aga õnnelik põlema mina saand . ja nüüd olema vana ." aga Tiit ei öelnud nõnda , sest tema nägema tänane päev rõõmupäev , mis mure ei pidama tumestama . rõõmus tema Vargamägi Hundipalu poole minema , sest tema olema tundmus , nagu olema tema mitte päris asjata elama . pisut see tundmus olema Vargamägi Andres , sest tema torkama äkki pea , et mis olema , kui Indrek saama ükskord õpetaja , kes ütlema rahvas kantsel jutlus - kes ütlema jutlus kodukirik kantsel , nii et see kuulma vargamäelasedki , kuidas ütlema jutlus see Indrek . Mari olema oma mure ja mõte : kas poeg linn küllalt sööma saama ? kas seal veel kodukootud riie kõlbama ? kas sündima veel selg panema ema kootuma pleegitu linane särk või pidama tegema peenem riie ? ja tema tegema ning toimetama , keetma ja küpsetama ning pidama üksinda ja Indrek üheskoos aru , kuhu ja kuidas kõik panema ning mahutama . Indrek ise ei muretsema miski pärast , tema süda ujuma aina minekurõõm . suu vaikima , aga süda helisema . isegi Vargamägi alla sõitma ei tundma tema muu kui hüplev kergus hing . aga kui tema vend Andres Võlla väljamägi jõudma , kust Indrek nagu loomusund tagasi vaatama Vargamägi kõrgem tipp kasvav vana pedakas poole , siis olema rind äkki miski kuum ja valus , nagu olema seal miski lõhki kärisema . see kuumus ja valu olema Indrek kunagi varem tundma ; sest see olema Vargamägi vana mänd kuumus ja valu , kui tema jääma ilma Indrek sinna kõrgele tuul kätte üks kõige muu , mis olema Vargamägi ilus ja armas . vend olema tee teineteise miski iseäralik ütlema , nagu olema tema see varemalt . ja kuigi tema olema katsuma ütlema , siis vaevalt olema tema teineteise õieti mõistma , sest tema sisemus olema samuti erinev nagu tema välimus . üks suur ja tugev , kes murdma läbi omalaid ja kõrge rind ning võimas käsivars , teine pikavõitu , kõhn ja peaaegu nääpsuke , kes raske oma pea kandma . silm mõlema sinakashall , Andres heledam ja avameelsem , Indrek tumedam ja pisut nagu liiga pealuu sees , raske kulm ja laug all , mis kippuma silm ülearu katma , andma tema nõnda endassesüvenenu , mõtlikkkus , tagasihoidlikkus ning unistav ilme üks pidama püsti , isegi selg , teine piht juba praegu pisut nagu vimb , rind nõgus , õlanukk ettepoole , pea longus . naermine moonduma Indrek suur suu joon peaaegu nutuliselt , kuna aga Andres naeruilme leiduma ainult võltsimatu ja tagasihoidmatu rõõm . kehaliselt olema Andres suurendama isa , hingeline aga ei kuuluma tema nagu oma vanem kilda , sest rõõmus avameelsus puuduma niihästi isa , kui puuduma ka õnnis ema . Indrek olema nagu välimus ja ka sisemus läinud Andres ema , sest ema nõrgavõitu keha ja tema hingeline nukrus olema ei isa ega ka ema , ehk olema siis , et arve võtma Mari meeleolu just Indrek kandmine . nõnda sõitma kaks vend kas vaikima vaksal poole või rääkima üsna ükskõikne asi . kui Indrek olema sõidupilet juba käsi , ütlema Andres : " mina minema kuu poolteist pärast kroonu , nii et ... " " nojah , ega siis teadma , millal jälle ... " vastama Indrek . see olema tema lahkumiskõne enne jumalagajätmine . kui kodu küsima , kuidas Indrek minema saama , vastama Andres : " mis siis ikka - istuma peale ja minema , rong põlnd varsti hais järel ." nõnda olema Vargamägi üks võsu jällegi vähem ja keegi ei tulnud mõte , et tema veel kunagi siia kui oma eluase võima tagasi tulema . Andres minek olema hoopis teine lugu . see pidama olema ainult ajutine . nõnda saama see kõik aru . ja ometi olema tema lahkumine palju raskem kui Indrek oma , sest viimane olema juba enne sõit isakodu teadma määr võõras ja kaduma . liisuvõtmine olema väga viga , aga niipea kui Andres teade kodu tulema , et tema olema paigale pandud , asuma Vargamägi hoone , nurm ja soo tundmus , nagu olema tema surnu valvama . Vana Andres ei osanud see tundmus miski seletama , tema teadma ainult , et siis , kui Krõõt puhkama ait puusärk , olema tema nägema Vargamägi hoone , väli ja mets sama valgus nagu nüüd . töö olema tema siis samuti tegema : mõte , nagu harjumus ajel , ilma et tema see vajadus päris kindel olema olnud . nekrut viimane päev enam töö ei sundima , nagu ei kõndima isatalu enam tema ise , vaid ainult tema vari või vaim , mis olema kõlvuline maine askeldus . nõnda olema võima noor Andres paar-kolm nädal päriselt ulama . see katsuma tema mõni päev tegema , aga siis minema ise töö ja murdma see hullemini kui kunagi enne . " nõnda olema parem ," seletama tema . " muidu visklema öösel asemel , nii et luud-kondid hommik valutama , ei olema uni ." " jah , ega töö parem rohi olema , kui hea uni tahtma ," arvama ka vana Andres . " laupäeva-õhtuti ja pühapäeviti kolama noor Andres ajatapmine Luine , Urvaküla ning üksik tuttav talu . pidu , kui hoog sattuma , tantsima tema rohkem kui kunagi varem , aga ennem poiss kui tüdruk . Urvaküla olema paar teine nekrut , see vihtuma tema polka ja labajalg või kiire kalopp , sest see andma kõige parem nahasoe . Tüdruk arvama , et Vargamägi Andres olema liisuvõtmine saadik uhkem läinud , sest miks muidu hoiduma tema see tantsima ja laaberdama teine poiss . ometi olema Andres põrmugi uhkus juurde tulnud , ennemini olema tema suur hulk oma endine uhkus kaotama . aga see teadma õieti ainult Kassiaru Maal , kes omandama teadmine ainult iseenese pidama . tema ütlema kord Andres : " Suvi lubama mina mees maha lööma , kui kroonu välja tulema , ning siis Siber minema . kui tahtma , mina tegema nõnda , et sina põlema vaja mina pärast Siber minema ." " ega mina ei lööma ju sina mees maha ," vastama Andres Maal . " Suvi lõõpima ja suurustama muidu niisama ." see vastus nägema Maal , kui väga palju Vargamägi Andres oma endine uhkus olema kaotama . Siitnurk rikkam ja peenem peretütar olema see väga kahju , ja kui tema õhtu pime üksinda - meel minema tema täna õhtu pime üksinda - kodu minema , võima tema segamatult peaaegu suur hääl nutma , sest nägema tema olema keegi . kui aga mõni pime tema nutt olema kuulma , siis olema tema ometi kunagi aimama , et nõnda võima nutma Kassiaru Maal Vargamägi Andres kaduma uhkus pärast . üks ei teadma , et Maal nii väga tahtma oma mees mahalöömine Andres poolt , kui tema kroonuteenistus välja tulema . aga kui Maal sügisepimedus küllalt olema nutma , tegema tema endamisi kaljukindel otsus : seadma asi tingimata nõnda , et Vargamägi Andres kroonu tulema tema mees maha lööma ja Siber minema , küll tema siis teadma , kes olema Kassiaru Maal . Siber mäletama tema tema . praegu ei teadma Vargamägi Andres see veel miski , kui tema minema nagu Maal üksinda pime kodu poole . ka tema mõtlema miski , aga tema ei olnud Kassiaru Maal mõte . seni kui tema nahk tants selg tolmama , taanduma peaaju tühine urgitsemine , aga niipea kui kehasoojus sügisevilu hakkama langema , võtma arutus uus hoog . olema parata , süda ja pea pugema kord-korralt ikka suurem tühjus , aga see tühjus sündima miski , mis tooma rahutus ja tegema haige . niisugune valus tühjus süda minema Vargamägi noor Andres üksinda pime kodu poole . poeg lahkumine päev olema Vargamägi Andres õlu tegema ja paar lammas veristama . Mari keetma sült , küpsetama sai ja panema värske lammas ning soolama sealiha keris , nagu olema tulema suur püha . aga ep olnud püha tulema , vaid Vargamägi Andres saatma oma esimene poeg kroonu . see olema pood tooma hea heeringas ja laen võetud nuga , kahvel ning taldrik , et olema söögilaud kui pidulaud . võõras saabuma lahkumispäev eelõhtu ja terve öö sööma ning jooma üheskoos . ainult koit eel viskama silmapilk õlg pikali ning laskma silm kinni . olema palju ümberkaudne inimene koos , aga enamasti mees , sest naine olema ju kroonu+sseminek tegemine . olema tulnud Vargamägi Hundipalu Tiit , sest tänavu olema tema ise kroonu minema poeg . olema tulnud Aaseme oma , aga mitte enam vana , sest tema olema juba suu muld täis , vaid noor , see juba aasta inimene . olema tulnud aiu Jüri oma üksik poeg , kes tänavu olema liisk käima ja vabanema . olema ka Kukessaar Jaan oma eit , kes olema oma poeg minev aasta ära saatma . Rava Kustas puuduma , tema pidama tulema alles hommik , sest ka tema poeg olema mineja . olema ilmuma vanapoiss Kingu Priidu , sest tema olema talu jätma ning linn läinud lihapood pidama , kus tema mängima endine simmel : " Mo elu Kristus ise ". tema asemele olema Kingu küll kohe uus peremees asuma , aga see olema Vargamägi lähem suhe . Kingu üleaedne Vihukse Anton , see kõrvenurk kuulsaim magaja , olema kohal ning noogutama pea juba enne söök soojamüür ääres , sest tema olema juba mõni janu õllekann rüübanud . Kassiaru olema keegi tulnud , nagu olema tema ja Vargamägi vahel vaen . ometi olema mingi vaen , sest noor Andres olema ju loobuma isegi Jaska ainus tütar Maal tulevane mees mahalöömine , et olema kaks talu vahel vähem vistart . jalutu sauna-Madis olema vana-Andres alt üles tooma , sest tema tahtma , et ka tema tema vanem poeg kroonu saatma . " olema lasnuma Vargamägi vesi jõgi , saama siis ka tema poeg kroonu ," nõnda olema vana Andres Madis öelnud , mis see vastu olema rögisema : " sina vesi laskmine olema ikka alles mees , aga nüüd olema sant ." " ega nekrut saatmine põlema tervis tarvis , kui aga nekrut ise tugev ja terve olema , ja see mina Andres olema ," rääkima vana Andres . " no olema ," kiitma Madis , " võima oma poeg peale uhke olema ." " tuli siis mina au ja uhkus saatma ," lausuma Andres nukralt . Org Pearu olema Eespere piduline keskel miski nägema , sest kaks üleaedne vahelt olema nagu alatiseks must kass läbi jooksma . niigi palju olema kaks naaber vahel praegune aeg side , et mõni Tagapere inimene olema kas või vargsi teadma saama , mis maik olema Eespere õlu , sült või sai . varemalt olema vähemalt sedagivõrd tutvus ja sõprus . praegune Vargamägi noorpõlv olema teistsugune , kui olema Pearu ja Andres esimene laps . tema olema juba nähtavasti sigitama ja imetama viha ja vaen mürgitama veri ning piim ja sellepärast hoiduma tema naaber noorpõlv kui võhivõõras eemale , nagu olema mõlema pool vaenuline elekter pinevil täis . siiski , päris ilm ei jääma Tagapere Eespere pidustus mitte , sest tuul puhuma see päev Eespere Tagapere ja kandma sinna hooti magus lõhn , mis jutustama pea ja jalg kõrvetamine , maonahk hautamine kuum kivi , süldikeetmine , vorstitegemine , sai väljavõtmine ahi . nii palju halastama vanajumal kaks vaenulik naaber peale , et tema vahel ei katkema ometi viimane side siin ajalik elu , sest missugune nägu pidama tema muidu paradiis teineteise otsa vaatama , kuhu tema ükskord pääsema lunastaja arm . arm võtma siis Tagapere inimene see lõhn , mis tulema jumal tuul Eespere poolt . laps seisatama kuskil nurk ääres , nagu olema tema vares või harakas , kes istuma aiateivas ja pidama nokk Eespere poole . Vana inimene peatuma keset õu ja tõmbama sügavalt hing , kui miski värske nina torkama . " ei teadma , kas teisepere rahvas keetma õige Andres minek sült ," lausuma Tagapere perenaine nagu endamisi , " või olema see muidu värskelihasupp hais , sest vana Andres ei võima ju see muidu kannatama , kui ikka olema virts ja pipar peal ." nõnda ütlema Tagapere pere-eit ja nõnda see jääma , sest üks ei vastama tema , nagu olema see naaber Andres saatmine kõik tegema . aga Eespere kestma pidulik söömine ja joomine läbi öö hommik , kuni tulema Rava Kustas oma Ants . siis tegema minek , et õige aeg vallamaja juurde jõudma , kus olema kogumispaik . kui minek olema kõik valmis , tooma vana Andres palveraamat . alles nüüd mõistma õieti , kui tähtis pidama Vargamägi peremees oma esimene poeg kroonu+ssesaatmine . palveraamat olema seesama , mis Andres lugema millalgi oma Krõõt ja laps ning Juss haud . seega saama tema ühendav lüli kõik see raske silmapilk . sellepärast olema äkki kõik tundmus , nagu seisma mingisugune nägematu puusärk ees , lõõpur Rava Kustas tundma see , kui tema oma poeg otsa vaatama ja Vargamägi Andres öeldud sõna järgi laulma . palve lugema hakkama ei võima Andres kuidagi muidu , kui pidama meel tuletama kõik see kord , kus tema siin tuttav ees samuti olema seisma , raamat käsi . ja vististi pidama tema lugemine , hääl ja nägu miski hell olema , sest lugemine panema . nutma esiteks eit ja laps , siis silm pühkima mõni taat ja lõpuks nina nuuskama noor mees ja tüdruk . keegi ei teadma õieti , miks see nõnda sündima , aga kõik tundma ainult , et see nõnda sündima . võimalik ka , et see sündima viisakus pühakiri vastu , väga võimalik . Vargamägi Mari , kes viimane aasta oma kasupoeg imelikult eemale olema jääma , ei saama miski parata , et tema jumal jätma pidama pisarsilmil tema ligi tikkuma . ja kui siis Andres Mari , kes oma kasupoeg kõrval nüüd nii väike tunduma , oma käsi ümber pihk panema ja lohutavalt ütlema : " ema , ära nutma , ega mina surm minema ," siis olema Mari nii ütlemata hea olema , et tema olema tahtma veel kauaks nõnda oma kasupoeg juurde jääma . nii imeline olema mõtlema , et kuigi tema Andres oma ihu olema ilm kandma , siis vähemalt olema tema tema imetama , ja nõnda olema ehk Andres luud-kondid jõud pisut ka tema rinnapiim ramm . Vargamägi Andres tahtma poeg küütima maakonnalinn , aga poeg olema vastu , osalt sellepärast , et tema ei tahtma isa see vaev , osalt , et - võõras olema praegu kergem kui omaksed . kergem olema minema vallaküüt kui oma isa . nõnda siis viimaks jääma , et Andres viima poeg ainult vallamaja juurde . Vargamägi alla sõitma ütlema noor Andres vana : " nüüd pidama jällegi võõras sulane võtma , isa ." " olema mõelnd muidu läbi ajama ," vastama vana Andres . " Ants olema ju alles liiga noor ja nõrk ." " enne saama Vargamägi ikka poisike hakkama ," arvama isa . " siis olema Vargamägi teine ja olema ka sina ise teine ," ütlema poeg . Vana Andres istuma natuke aeg vaikima , piht vimb , ja ütlema siis : " mina tahtma siiski nõnda läbi ajama , kuni sina tagasi tulema ." " kas mina üleüldse tulema ," tähendama nüüd poeg . isa vaatama poeg otsa sõna tõsine mõte hirmuma pilk . " mis jutt see siis nüüd olema " saama tema alles natuke aeg pärast suu . " kes mina siis olema teind ja vaev näind ? kas sina siis Vargamägi sugugi ei armastama " " isa , sina isegi ei armastama õieti Vargamägi , sina olema ainult kahju oma töövaev võõras jätma , see olema kõik ," rääkima poeg . " kust sina see ometi täna võtma " küsima vana Andres valusalt . " Vesi tänavu suvi ütlema sina kord , et see päev , kui sina võimalik olema isakodu tagasi minema , panema sina kas südaöö hõlm vaheliti ja minema laulma Vargamägi alla . eks olema nõnda " muidugi , nõnda see olema , see teadma vana Andres , aga et see nii raske silmapilk tema käsi pidama tulema , see ei teadma tema mitte . nüüd teadma tema see , teadma oma esimene poeg suu läbi , kes tema sõidutama Vargamägi alla . võib-olla olema pidama poeg täna isa peale halastama ja see tema mitte meel tuletama , aga poeg ei halastama , sest poeg ei halastama kunagi isa peale . hulk aeg pidama vana Andres vaikima , enne kui oskama ütlema : " mis sest siis olema , et mina oma isakodu tagasi minema , Vargamägi olema ju sina isakodu ja sina pidama seia tagasi tulema ." " nii tema olema küll ," arvama poeg vastu . " aga kas sina isa oma laps sünnikoht armastama " " mina kõik armastama - isa , ema , laps ." " Nonäe , aga sina ei armastama oma laps sünnikoht ja mina ema põlema ka Vargamägi armastand , sest tema põlema meeldind see soo ja raba , sina ise rääkima ," seletama poeg isa . " ega tema nüüd õndsake küll ... " lausuma isa . " aga soo võima ju ära kuivatama , soo asemele tulema mets , nõnda pidama see olema ." " aga miks siis just mina see pidama olema , kes oma elu seia soo matma , kui mujal kergemalt leib saama " küsima poeg , ja kui isa ei vastama , lisama tema mõtlema juurde : " kui jüst olema armastus , siis muidugi ... " " tee töö ja nägema vaev , siis tulema armastus ," ütlema isa . " sina olema see teind ja mina ema tegema see ka , ega tema muidu nii vara surnd ; aga armastus ei tulnd , tema põlema tänapäev Vargamägi ." see olema kurb sõna , nii kurb , et vana Andres olema kunagi võima arvama , kuidas küll noor Andres võima nii kurb sõna rääkima , sõitma ühes isa Vargamägi alla . see sõna kuulma muutuma vana Andres nagu veel palju vanem ja vimmakam , nii et kui poeg silm tema heitma , tema isa kahju hakkama . sellepärast ütlema tema : " aga kes see siiski teadma , inimene mõtlema , jumal juhtima ." " nojah , ega jumal vastu saama ," olema ka isa nõus , sest see olema see põhjatu tõrs , kuhu võima kallama kogu maailm mure ja kurbus , ilma et tema kunagi täis saama . olema suur meistritöö see mure ja nukrus suurtõrs ja Vargamägi vana Andres aina imetlema tema . see imetlus tema poeg kõrval vanker istuma , kui sõitma vallamaja poole . peale nekrut lahkumine ei tahtma Vargamägi Andres kodu minema , vaid astuma korraks kõrts sisse vaatama , sest täna pidama siin leiduma võõras ja tuttav . tõeliselt olema kõrts enam endine kõrts , mis millalgi hiilgav päev olema nägema , vaid ainult õllepood . aga olema kõrtsiline enam endine mees . ülekaal olema peremees asemel sulane , puulõikaja , turbavõtja , mõisapoiss . endine mürgeldaja olema vana või vaene jääma , see olema endine õnnis aeg nagu alatiseks surema . Kogu aeg ja olu olema teiseks saama , ilma et keegi õieti olema teadma , millal , miks või kuidas . Org Pearu olema täna kõrts , aga tema ei istuma saksatuba , nagu tema varemalt olema viis . isegi Kassiaru Jaska ei armastama enam kõrts saksatuba istuma , nagu ei armastama tema ka enam mööda laat ümber ajama ja hobune paristama , kas vanadus või vaesus pärast , see ei teadma keegi . saksatuba istuma , õllekorv laud all , nüüd mingisugune noormees , kes olema endine aeg aim . ka tema ärplema isekeskis , aga tema ärplemine olema hoopis poisike laad : kas keegi saama enne pudel õlu jooma või teine timpsai sööma ; kes võima kõige rohkem õllepudel kurk alla kallama , ilma et vaja olema üle saksatuba uks välja astuma , ja muu selletaoline . nagu tema ärplemine , nõnda olema ka see tagajärg : saksatuba hais võima see sagedasti tundma , ja vähe olema see , kes see hais armastama . ei olnud enam mees , kes olema kõrtsilett raha välja pannud , sest kõik kaebama rahapuudus . ei olnud ka keegi kuulma , kes katsuma Laulu-Lullu järele tegema : laulma ilus mees+telaul ning sööma peale klaas ja aruhein , nagu mõni mäletseja , ja see ainult kortel viin eest . riidlema ei osatud enam mees moodi . ei osatud enam õieti karvuks kiskuma ega pöial silm ajama , sest silm olema mees küll jääma , aga õige karv olema kaduma . rusikas olema enam suur asi ja sellepärast peksma pudel , täis või tühi , täkkima puss , tümitama teivas või kaigas . nõnda siis istuma taadike täna nagu mõnesugune vare endine kõrts , mis ka nagu ainult vare olema järele jääma - paljas mälestus endine aeg . kaua pidama mees see va õllelake rüüpama , enne kui kurk õieti kuivama hakkama ja keelepael nõrkuma lööma . Pearu pidama enne tükk aeg hoog võtma , kui sinnamaale jõudma , et söandama üleaedne jutt tegema . viinaklaas olema tema oma aeg palju rutemini julgus rüübanud . " Suats oma meremõrtsukas minema ," ütlema Pearu viimaks Andres . aga see ei võtma öeldud sõna kuuldav . sellepärast nihkuma Pearu naaber lähemale ja ütlema valjemini : " va üleaedne õige kurt jäänd või , et ei vastama " " kas mina siis põlema õigus vaikima või " küsima Andres vastu . " sina ikka kohe oma õigus ," ütlema Pearu . " kaugele sina oma õigus olema suand " " olema siis sina oma kõverus kaugemale jõund " " no ikka kaugemale . mina esimene poeg kroonu päästma , aga sina panema paik ja teine saatma hobusevaras õppima ." " kes olema läind hobusevaras õppima " küsima Andres . " aga mis see Indrek sinna linn siis otsima " küsima Pearu vastu . " Indrek minema linn , et Vargamägi kord tõde ja õigus õpetama ," ütlema Andres tõsiselt . " Vargamägi võima ilma see paremini elama ," arvama Pearu . " ega sina muidu oma meremõrtsukas kevad mina Jõessaare kallale suat ." " kas ajama hirm nahk " küsima Andres muigama . " mis sina siis arvama ," vastama Pearu . " arvama , et küsima mina õigus , mis mina välja prosessind ? lubama maha lööma , kui mina oma kruav tamm ette tegema , muu miski ." " ega see mahalöömine sina liiga põlema teind ," lausuma Andres . " ega see kroonuleib meremõrtsukas liiga tee ," nöökama Pearu . " kuluma teine mari ära , teine inimene suava ka aeg elama ." " saama aeg elama ja teine maa peale vesi paisutama ," pilkama Andres . " no ega mina siis sina ega sina põngerjas kartma ," ütlema Pearu . " hoidma iseenese ja oma põngerjas mina põngerjas eest ," ütlema Andres ähvardavalt , tõusma pink ja lõpetama jutt , sest kaua sina see va õllelake juures ikka Org Pearu jutt aeg , liiatigi kui sina ise kodu parem õlu ankur . kodutee olema Andres aeg kõige üle järele mõtlema ja Pearu sõna juures peatuma . olema kahtlus , Pearu olema kevad noor Andres nõnda kartma , et tema veepaisutamine see suvi jätma . võib-olla unustama tema ka oma teine krutski just noor Andres pärast . aga siis hakkama tema nüüd tingimata uuesti peale . muidugi vana Andres ei kartma tema temp , aga tema olema see tüdima , surm väsima . tema olema täna tundmus , nagu vajama tema juba abi ja tugi . aga kust see võtma ? Ants kasvama küll , kuid tema olema Andres taoline ja pealegi minema ka tema varsti kroonu . see aeg peale tulema ju küll Andres tagasi , aga kas tema tulema , et jääma ? nii imelikult rääkima tema armastus , mis puuduma Vargamägi . mitu päev olema vihm udutama , aga nüüd pöörduma tuul ja taevas tõmbuma selge . kui Andres Võlla väljamägi hobune üles ronima , paistma päike samuti , nagu tema olema paistma millalgi ammu varemalt . ainult siis olema kevadine , täna sügisene päike . ais vahel olema samasugune kõrb mära , aga ometi olema tema enam endine , vaid see poeg . siis olema vanker puutelg , nüüd raud ass . kevad istuma vanker nukrasilmaline Krõõt ja Andres ise kõndima kõrval , sundima hobune , et jõudma enne päikeseveer kodu . nüüd istuma Andres ainuüksi oma vimb selg köss vanker ja tema olema üsna ükskõik , kas tema päikeseveer Vargamägi jõudma või mitte . tema vaatama Vargamägi mänd ja tema tulema meel , et tema Krõõt too kord tema jutt olema olnud . Krõõt olema ammugi kaduma , vaevalt mäletama tema veel Vargamägi , Andres ise vana , aga mänd seisma endine . ainult oks olema teine nagu harvem muutuma . kuid võimalik , et asi olema männioks , vaid Andres ise silm , mis aasta-aastalt töntsim minema . Vargamägi soosild tulema Andres meel , mis tema Krõõt tema olema rääkima . ja otse uskuma valusalt pidama Andres tunnistama , et soosild olema sündima Krõõt , mitte Andres sõna järgi . see olema see valusam , et Krõõt ise olema nii varakult läinud , aga oma sõna jätma tema Vargamägi soosild üle valitsema kuni tänapäev . kodu ei rääkima Andres sõna . tema jooma ainult mitu hea janu õlu , jooma , kuni pea lööma kihama , sest tema kartma , et täna muidu und ei leidma , ja pugema siis magama . aga öösel , kas õlu mõju vähenemine tõttu või mõni muu põhjus , ärkama tema asemel ja ronima sealt tasakesi välja . esiteks mõtlema tema uuesti õlleankur kallale minema , aga siis tegema tema kapiuks lahti , võtma sealt piibel , istuma laud äärde ja hakkama Hiiob lugu lugema , sest Hiiob suu läbi tahtma tema kõnelema oma Issand . aga siis sündima nõnda , et kuna Andres silm käima Hiiob sõna kannul , mõtlema tema ise oma mõte , sest see seisma nagu iga pool pühakiri rida vahel . ja viimaks tunduma Andres , et loetud Hiiob sõna muutuma kuidagi tema ise tundmus ja mõte , tema ise mure ja vaev , tema ise pettumus ja meeleheide . silm jätma viimaks pühakiri lugemine ja suu kordama poeg räägitud sõna , nagu olema see koos kõik käsk ja prohvet töö ja vaev kohta : " sina olema see teind ja mina ema tegema , ega tema muidu nii vara surnd , aga armastus ei tulnd , tema põlema tänapäev Vargamägi ." aga mis siis siin olema ? küsima Andres ise ega teadma vastus . ning kui tema viimaks arvama vastus leidma , siis ei saama tema enam muu tegema , kui kummuli piibel langema , kuhu tema jääma tükk aeg . nõnda rääkima Vargamägi Andres oma südamlikum sõna Issand südaöö ja see saama Mari säng vaip all aru . küll tahtma tema tõusma ja Andres kõrvale kummuli laud langema , aga tema ei tegema see , sest tema teadma , et siis langema Andres süda lukku Issand ja Mari ees , nagu tema minema kõva siiski , kui Mari minema kord seisma sängisamba najale , et aitama mees nutma . sellepärast jääma Mari vaikselt vaip alla , nagu ei panema tema Andres laud ääres miks . aga kui see pärast säng tagasi pugema , et magama heitma , leidma tema , et peapadi olema märg läinud . nüüd alles mõistma tema , et Mari oma jumal olema kõnelnud , nii alandlikult , et tema oma pea ei söandama vaip alt välja pistma . Lõpp . 