Tallinn asutus . ligi tuhat aasta eest elama Daan maa üks kuningas , kes poeg ja tütar üks teine keelduma wiis hakkasiwa armastama . kuningas saama aga asi aru ja wõttima nõuuks tütar , kes tema suurem süüdlane pidama , oma maa koguni ära saatma . tema laskma tütar laewa peale wiia , laewa tüür aga ära wõtta ja siis laewa meri saatma . tüür laew rändama meri üks koht teine , kunn torm wiim laewa Eesti maa rand äärde ajama . kuningas tütar käskima laewa ankur merd heitma ja minema siis paat äärde maa waatama . rand edasi rändama puutuma tema Kalew kalmuküngas silm . see koht olema nõnda kuningas tütar meel pärast , et tema siia linn tahtma ehitama . Kottu olema tema rohkes kuld ja hõbe kaasa wõtnud ; see tooma tema nüüd laewas wälja ja kandma ülesse mägi oma telk . tema kutsuma rahwane rohkest ise juurde kokku ja laskma oma kuld ja hõbe eest ise esmalt tore loss , siis aga ka wee wäikse linn ehitama . kes kõige wapram , agaram ja tulisem oliwa , see kinkima tema uus maja . nii asutama tema aeg mööda loss ümber rohkes inimene elama , kes läbi linn jõudsas kaswis . kui isa kuulma saama , et tütar linn asutama , leppima tema tütar ära ja tahtma linn oma wõimus alla wõtta . tema saatma oma mees tütar linn . pea saiwa aga linn rahwa aru , mis mõte wõeras olema . sedamaid rookisiwa tema wõera kõik jälle minema ja jäiwa ise linn peremees . linn ise hakkama see saadik Daan linn hüüdma , kes rahwa hiljem Tallinn tegema . Olewis kirik . muistne aeg olema Tallinn koguni wäike . linn ei tahtma ega tahtma suurem sirguma . kauplemine olema linn sugugi ; kaugemal ei teadma tema miski . päris kirik puuduma linn . Linnarahwas himustama oma linn kuulus tegema , aga ei teadma , mill wiis see toim saatma . küll katsusiwa tema üks ja teine abi , aga asjata . Wiima tulema üks mees ometi hea nõuu meel : tema käskima niisugune kirik ehitama , kes sarnane teine kusagil ei olema . see nõuu olema teine meel pärast ; nii wõisiwa tema ehitus ju ometi kahekordne kasu saama . Suur waewa ja otsimine järele leidsiwa linnarahwa tark meister Olew , kes kirik ehitus töö määratum palk ja maks eest oma hool wõttima ja nii pikk torn lubama ehitama kui keegi silm maailm ei olema nägema . ilma aeg wiitmata hakkama tema töö . töö minema ütlemata ruttu edasi ja jõudma pea juba lõpma poole . kirik olema suur ja nägus , nii et kõik tema kiitsiwa , kes nägiwa . iseäranis paniwa kõik kirik pikk torn ime . see olema nii kaugel juba walmima , et enam muu ei olnud tegema kui risti torn otsa panema . Olew ei tahtuu see töö keegi muu kätte andma , wai tahtma ise risti torn otsa seadma , et nii oma töö pärg pähä wõi panema ja nii täielik kiitus ja tänu kõik tema saama . Risti torn otsa panemine järele lubama Olew ehitus palk wälja maksma . kui Olew wiim töö minema tegema , hüüdma naene kodu rõõm : " täna tulema Olew kodu , tooma tuhat tünder täis kuld !" - õnnelikult panema Olew risti paigale , aga waewalt olema see sündima , kui tema libisema ja ülewelt torn ots alla langema . maa peale maha sattuma kargasiwa tema konn ja madu suu wälja . Olew matma sinnasamasse , kuhu tema olema sattuma . haud peale panema aga kiwi Olew , konn ning madu kuju . kirik ise nimetama rahwas see saadik tark meister mälestus Olew ehk Olewis kirik . mis rohkem kõik rahwas kena kirik üle rõõmustama , see suurem meelehaigus olema tema pärast wanal pagan . kaua aeg waewa tema see arwamine pea , kuda kirik ära wõiks häwitama . see töö ei olema tema käes sugugi raske olnud , kui tema kirik juurde olema julgema minema . Wiima lootma tema ometi hea nõuu leidma olewat , kudas kaugelt see toim saatma . tema wõttima Pärnu ise mehine ling , otsima tubli kiwi , kes kerge komme Olewis torn arwa puruks wisata wõiwa , panema ling peale ja wõttima siis joon . kui tema aga parajalt ling wiristama , katkema määratum kiwi raskus pärast ling paas . see pärast lendama kiwi enam kui pool maa edasi , kunni wiim Ruila mõis põld Pärnu-Tallinn tee äärde maha sattuma . seal puhkama lingukiwi praegu wee . Pühalepa kirik . enne ristiusk toomine mina maa olema hiio maa suur hiis lepik , kus rahwas jumal ohwerdasiwa ja püha pidasiwa . ristiusk wäljalautamine ajal raiuma terwe lepik maha . üksnes üks põline , ilus lepp jätma järele . Hiidlane tahtsiwa see lepp lähedale oma uus kirik ehitama , aga ristiusk tooja oliwa kangeste see wasta . tüli tõusma . ei tahtma üks ega teine järele andma . Wist olema waenuwikat wälkuma hakanud , kui mitte üks Hiidlane hea nõuu ei olema annud , kes ristiusk tooja rahul oliwa . tema käskima kaks härg wankr ette panema , ehitus puu wankr peale laduma ja siis härg oma tahtmine järele edasi minema laskma . kuhu härg seisma jääma , sinna pidama kirik ehitama . mees ajama enne oma härg hiis lepp juurde , kus lopsakas rohi kaswima , laskma seal tükk aeg sööma ja wiis siis wankr juurde . nii pea kui härg wankr ees oliwa ja oma tahtmine mööda minema wõisiwa , ruttasiwa tema hiis juurde muru , jäiwa seal seisma ja hakkasiwa sööma . nüüd ei aidanud ristiusk tooja wastapanemine miski ; tema pidiwa kokkuleppimine järele see rahul olema , et kirik hiis lepp juurde ehitama . kui kirik walmis olema , nimetama rahwa kirik lepp järele , mis püha pidama , " Pühalepa " kirik . Uus kirik olema wana pagan okas silm . tema wõttima nõuuks kirik kiwi puruks wisata . üks öösel minema tema Õunaauk mägi , wõttima kaks suur kiw kaasa ja wiskas . Päewa olema tema hool tähele pannud , kus kirik seisma . sellepärast lootma tema kindlane , et tema märk oskama ja kaks kiw küllalt aitawa . pime ei nägema tema kirik ; tema wiskas wähä wiltu . esimene kiwi langema üsna kirik lähedale maha , teine natuke kaugemale . et mürin kuulma ei olnud , kargama tema hobune selg ja sõitma waatama , kuda lugu kirik olema . juba jõudma tema üsna kirik juurde , kui kukk korraga laulma . Wiha pööris wana pagan ümber ja sõitma kodu tagasi . hobune jälg olema aga praegu see koht peal nähtawa , kus kukk laul wana poiss kõrwu kostma . Püharisti kirik . Wiljant Wastsemõis olema kord pime mõisnik . üks päewa sõitma tema oma kutsar mets tee mööda edasi . korraga nägema kutsar tee ääres imeilus kuldristi . tema ei teadma , mis lugu pidama arwama ja rääkima see herra . Waewalt kuulma herra lugu , kui tema kutsar süda paluma , et kutsar tema risti juurde tallutama . kutsar täitma herra soowimine . Risti juurde jõudma puutuma mõisnik risti külge . nii pea kui see sündima , lähäwa tema silm lahti ja tema nägema niisama nagu muu inimene . tänu tunnistus laskma mõisnik warst see järele sinna koht peale , kus tema kuldristi nägema ja risti läbi nägija saama , kena kirik ehitama , mis risti nägemine pärast Püharisti kirik nimetama . kui hiljem aeg mina maa sõda tuliwa , häwitasiwa waenlane Püharisti kirik ära . üksnes müür jäiwa wee seisma . kirik ei ehitama enam ülesse : talurahwa ei olnud jõud ja mõisnik ei annud abi . nii jääma kirik waremete . aeg mööda kaswima kirik müür peale suur puu . Rahwa pidama puu püha , lootma tema abi ja wiis tema mitmesugu ohwr . see ei sallima saks : kõwa käsk andma wälja , et puu pidama maha raiuma . kirik seisma kolm walla raja peal ; kolm walla rahwa ajama kokku käsk täitma . aga üks ei julgema käsi püha puu külge pistma . kui kuri mõisnik . kes rahwas nii palju kokku ajama , see niigi , saama tema ütlemata wihas , tõmmas kirwe peu ja raiuma puu maha . nii pea kui see olema sündima , jääma mõisnik pime ja pidama teine ise kodu wiia laskma . Risti kirik . kui Risti kirik hakkama ehitama , ei tahetud tema mitte praegune paik ehitama , wai koguni teisale üks kõrts juurde . juba olema tükk töö tegema , kui sarwiline sest teadus saama . sedamaid ruttama tema kirik ehitaja juurde . Päewa ei wõinud tema miski tegema , aga nii pea kui öö kätte jõudma , lautas tema ära , mis päewa olema ehitama . see poolest ei jäetud ehitus järele . see wihastama wana pagan wee rohkem . tema lauta nüüd müür maa ära ja kiskuma alune wee maa seest wälja . ehitaja olema hea nõuu kallis . tema saiwa selges aru , et see koht peale wõimalik ei olnud kirik ehitama , aga kuhu siis , see ei teadma keegi . Wiima andma üks tark hea õpetus . Sellsamal öösel , kui sarwiline kirik põhi ära purustama , olema üks lehm kaks lumiwalge wasika olnud . tark käskima see wasika suur kasuma laskma , siis wankri ette rakendama , risti wankr peale panema ja see peale wasikai oma tee minema . kuhu tema seisma jääma , sinna tulema uus kirik ehitama . Risti käskima tema sinna püsti panema ; siis ei olema enam kartma , et keegi ehitus tulema rikkuma . kirik ehitaja tegiwa nii , nagu tark õpetama . see koht peale , kus wasika seisma jäiwa , lõiwa tema risti püsti ja hakkasiwa uues töö . Sarwiline kartma risti ja ei julgema enam kirik lautada . õnn saama kirik walmis ja nimetama kaitsewa risti auuks ja mälestus Risti kirik . Kullama kirik . kaks mees läksiwa mets puu raiuma . ümber waadate , kus töö hakkama , nägema teine mees korraga mitu uss . tema wõtab tubli wemla kätte ja lööma paar uss maha ; teine aga põgenewa ära . mees kutsuma teine mees ligi ja ruttama see taga ajama . korraga silmama tema aga suur ehmatus päratum uss hunnik ise ees . ja uss keskel seisma õige jäme uss püsti , kuldkroon pea . Suur hirm panewa mees plagama . tagasi waadate näewa tema kuldkroon uss ise taga ajawat . tema jooksewa mis jaksawa , aga ikka lähemale jõudma uss . nüüd pöörama teine mees ümber ja andma uss kirwe pähä . sedamaid olema uss kaduma , tema asemel hiilgama aga terwe hunnik kuld . uss hunnik juurde tagasi minema ei leidma tema enam üks ainus uss , küll aga seal niisama teine hunnik kuld . - mees wiisiwa kuld hunnik kodu ; üks jagasiwa ise keske ära , teine eest aga lasksiwa sinna lähedale kena kirik ehitama , kust tema esimene kuld hunnik leidma . kirik ise hakkama rahwas aga kuld leidmine koht järele Kullama kirik hüüdma . Wiljant kirik . muiste ei olnud Wiljant kirik mitte linn sees , wai linn wälja järwe lähedal . see kirik kohta öölduma ehitus ajal , et kirik nii kaua seisma , kunni seitse wenda korraga kirik minema . Rahwa olema see sõnum teadma ; sellepärast hoidsiwa kõik wenna üks hoop kirik minemine eest . sell komme ei nägema mitte kolm wenda korraga kirik . kord läksiwa ometi seitse wenda nii kirik , et üks ei teadma , et teine seal olema . Waewalt oliwa wenna kirik , kui kirik wauma hakkama . hirm jooksma rahwas kirik wälja . kõik peasiwa õnn wälja ; üksi seitse wenda , kes pärast kirik ära pidama wauma , jäiwa sisse . kirik wau nii sügawass , et mitte torn ots wälja ei paistma . kes uus aasta kesköö endine kirik lähedal kõndima , kuulma korraga imelik , süda sulatawat hea , mis igaüks ise lähedale meelitama ja helistamine kuulama panema . kuulaja ei raatsima see taewaline healest enne lahkuma kui kell , mis maa all wee helisewa , wiim jälle waik jääwa . kirik ise kohal ei olema praegu muu miski nägema kui aga hallikas sarnane paik . Jõhw kirik . kes Jõhw kirik ja see koht olema nägema , kuhu kirik ehitama , pidama küll peaaegu arwama , et seal endine aeg mõni loss olnud . otsegu loss muistne aeg sügawa kraaw ümber oliwa , kes jälg osalt praegu wõib nägema , nii olema Jõhwig kirik ümber nüüdne ajal wee wana kraaw . Jõhw kirik ehitus kui ka tema kraaw üle kõnelema rahwa suu järgmine wiis : muistne aeg elasiwa praegune Jõhw kihelkond kaks wenda , kes suur sugu ja wäga rikas oliwa . Wanema wenna tõusma nõuu ise uhke loss ehitama . et tall ise aga mitmesugune sõda ja wõitlemine ees oliwa , paluma tema noorem , et see ehitus ise peale wõtaks . noorem wend täitma palwe ja hakkama see koht peale loss ehitama , kus praegu Jõhw kirik seisma . juba olema ehitus kaunis kaugel kui wanem wend sõda tagasi tulema . ehk küll noorem wend nii hästi olema ehitama kui iganes wõimalik , ei olnud wanem see ometi mitte rahul . tema wahel tõusma tüli . kumbki ei tahtma järele andma . Wiha tuju kargama wanem wend noorem kallale ja lööma tema surnu . Waewalt olema kuritegu sündima , kui wenna surmaja ränk walu ja kange kahetsemine hakkama waewama . aga see aidanud enam miski ; wend olema ja jääma surnud . et oma raske weresüüd wähendama , wõttima tema nõuuks mõni suurem Jumal meelepäraline tegu tegema . tema laskma pool walm saama loss maa maha kiskuma ja tore kirik sinna asemele ehitama . Kraawis aga , mis loss tarwis olema kaewetud , ei aetud mitte umbe , mispärast siis kirik wäljaspidi loss nägu jääma . Jak kontor asutus . Suur katk ajal surema nii palju inimene , et Lääne maa Hanila ja Karuse kihelkond kumbag aga üks mees järele jääma ; esimene Karuse kihelkond Nihatu walda Kamsa pere ja teine Hanila kihelkond Wirtsu walda kes pere . Katk kadumine järele hakkama kes mees suur rikkus koguma . et maja inimene iga pool tühi oliwa , käima tema kõik talu läbi ja wõttima kaasa , mis kaasa sündima wõtta . pärija järele jääma warandus ju ei olnud . nii korjama saama tema pea paar waka täis kuld kokku . hõbe see wasta kogus tema terwe tünder täis ; waske wõttima tema mõni kord küll ka kaasa , aga pidama nii halwaks , et tema mõõtmine wäärt ei arwanud olewa . nii palju rikkus kui mees nüüd ka kokku pannud , ei olnud tema see juures ometi mitte õnnelik . tema olema üksi ja tundma igawus . tema puuduma lahke abikaasa , kes tema selts olema olnud . aga kust see wõtta . Katk olema kõik haud kann ; ligidal ega kaugel ei puutuma mees inimene hing silin . Wiima wõttima mees nõuuks Saare maa waatama minema , kas seal ehk õnn tema ei awitama . ilma pikem mõtlemine istuma tema wene , wõttima aer käsi ja hakkama üle wäina Muhu maa poole sõudma . siit lootma tema wistis leidwa , mis tema nii süda ihaldama . Risti ja rästi rändama mees Muhu maa läbi , aga kusagil ei nägema tema inimene hing . Katk olema siin niisama kõik maha murdma nagu suur maa . üksnes järele jääma loom wahtisiwa tema siit ja sealt wasta ja paniwa ime . et hulk aeg pärast inimene nägiwa . Muhu maa pööris mees samm Saare maa poole . aga siin ei olnud mees parem õnn . ehk tema küll saar põigiti ja pikuti läbi kõndima , silmama tema siiski kõik paikuma surm laastawat töö ; haud waikus walitsema iga pool . nüüd minema mees meel koguni kurwaks . lugu näitama , nagu olema tema aina üksi maailm järele jääma . niisugune üksik elu ei maksma tema meelest aga miski . tema arwas parem surema kui nõnda üksikult elama . enne kui tema aga õiete surm peale hakkama mõtlema , tahtma tema wee wiim katse tegema ja hiio maal waatama minema . raske süda sõudma tema üle Sõel wäina . ei tall olnud enam palju lootus üle jääma . ja tõene rändama tema siin kaks päewa ilm asjata üks paik teine . kuid kolmandam päewa saama tema korraga ootmata rõõm osa , Rõige kirik lähedale jõudma nägema tema wiim inimene ja see olema - nägus neiu , kes kari kurwa meel hoidma . Rohkes rõõmustasiwa ise mõlema , sest üks kui teine olema juba arwanud , et tema ainukene inimene maailm . enne wee kui ise aru saiwa , oliwa mõlema suur sõber saama , istusiwa lootsik ja sõudsiwa mees kodu Wirtsu rand . mees wõttima tüdruk ise naese ja hakkama tema abi talu tallima . aeg mööda sündima tema seitse poeg . kui see mees päewa sisse astusiwa , asutama tema igamees wanem warandus ise uus koht . nii sündisiwa Wirtsu kes küla kuu talu kohta . kõige noorem poeg Jaagup ei olnud aga himu põllumees hakkama . tema laskma isa ise oma jau pärandus käsi andma ja minema siis Pärnu , kus tema kauplemine alustama . et tall kauplemine rohkes õnn ja osawus olema , käima tema käsi wäga hästi , nii et tema wiim koguni kaup kontor asutama . Wenna aitasiwa tema oma wara , mis tema kõik tema kätte usaldasiwa . ometi ei tahtma tema kellegill oma wara suurus teadma andma ; sellepärast ei laskma tema oma raha mitte üles kirjutama , wai tegiwa maha , et see kõik jäädawalt wenna kätte pidama jääma , tema aga see eest nii palju kaupa wenna kontor andma kui tema iganes tarwitasiwa . Uus kontor andma rahwas aeg mööda " Jak " nimi , sest et asutaja iga kord , kui pidama soe ots , üks jalg pealt teine peale hüppama ja ise seal juures õiskas : " Õissa Jak ! Õissa Jak !" kirik kell . Wigala olema kena kirik ehitama , aga ometi puuduma kirik kenadus miski wee ja see olema kirik kell . kogudus , kes oma kulg peal kirik üles ehitama , tahtma wiim ohwritk wee andma ja kirik ka kena kell muretsema . kõik tema warandus olema aga kirik ehitamine ära kuluma . see pärast leidsiwa tema nõuu . neitsi wõtsiwa hõbesõlg kael , noor mees hõbesõrmus sõrm , eit ja taat wõtsiwa prees rind ja andsiwa kõik kirik kell heaks . sell wiis olema lühike aeg kell jauks warandus küllalt koos . see wiid meister kätte , kes siis kirik suur kell peaaegu puhas hõbe wala . kell olema nii mahe , armas ja kaunis hea kui kelleg muu kell ligidal ega kaugel ; kes tema heli iganes kuulma , ei see wõinud wasta panema , wai pidama kirik minema . kogudus olema uhke oma kaunis kell peale . sõda tõusma ja waenuwanker hakkama weerema . hirm kuulma kogudus , kudas waenlane ümberkaudu kirik põletasiwa ja riisusiwa , Suur mure tegema kogudus kell , mis tema millg komme waenlane ei tahtma andma . kui waenlane ligidale jõudsiwa , wõet kallis kell torn maha . kaugele ei olnud enam wõimalik kell wiia , sest et waenlane iga pool waritsesiwa ; ei jääma muu abi üle kui kell kirik juurde jõgi laskma . nutma andma kell jõgi wee hool . pea tuliwa waenlane ja riisusiwa kirik ära . nii wäga kui tema kuuld kell ka taga otsisiwa , ei leidma tema tema ometi mitte . kogudus ei pannud kirik riisumine suurem tähele , sest et oma kallis kell waenlane eest warju teadsiwa olewa . kui aga pärast sõda lõpetus kell jõgi wälja minema tooma , ei leidma tema enam , nii wäga kui tema otsima . Laupäewa õhtu wõi tema armas heli küll jõgi põhi kuulma , aga silm ei puutuma tema kelleg enam . mõni mees käima hiljem ajal mitu kord wee otsitee , aga kell olema ja jääma kadunu . tähendus . sarn jutt kirik kell warju heitmine wette kuuluksema wäga mitu koht . eessõna . Ennemuists jutt olema ju mitu raamat ilmuma , aga kohaliga jutt olema see hulgas wäga wähä olnud . Niisugus raamat , mis üksnes kohaliga jutt lugija tooma , ei olema tänini wee sugugi ilmuma . ja ometi huwitawa kohalik muinasjutt lugija enam kui muu . et nimetama puudus wähendama ja koht kaunis muinasaeg mälestus lugu ala hoidma , ilmuma see kohalik muinasjutt korjandus . kõik see , kes see juures nõuu ja teuga abi olnud , olema siin südamelik tänu awaldatud . üks hoop olema aga kõik lugija see sõbralik palwe ette pandud , et igamees oma koba niisugu jutt korjama , raamat toimetaja kätte läkitama ja nii tema teine jagu wäljaandmine toetama . see kasulik ettewõtmine paluma igamees käsi panema . autor Jaani-päew . missugune noor inimene süda ei lähäks rõõmus , kui Jaan päew käsi ? kes olema , kes kaunis jaanituli ei rõõmustama ? ja kui noor inimene koorima wee jaanituli ääres neli heale laul laulawa ning lõbusaste aeg wiidawa , saawa vanem see kuulma ja nägema otsegu noor ja peawa pool tahtmata see aeg peale mõtlema , kus tema ise niisama jaanituli ümber ise rõõmustasiwa . paraku ei olema aga niisugune lõbus jaanituli pidamine iga pool wiis . Soowida olema ometi , et kõik rumal temp sell õhtu maha jätma , kus see wee tegema , ja kaunis laul ning mäng kena jaanituli ümber see õhtu pühitsema . Kudas rahwa jutustama , olema jaanituli tegemine oma põhi . tema olema tähtis juhtumine mälestus ja niisugune mälestus pidama ala hoidma . muistne aeg nägema üks noor Eesti rahwa wanem kord üks kena Rootsi kuningas tütar , kes tema niikohe armastama hakkama . öö ega päewa ei saama tema enam rahu ; ikka mõtlema tema nägus neiu peale . oma sulane läbi saama tema wiim kuulma , et tema neiu wäga meel järele olema ja neiu tema armastama . nüüd olema tema nõuu peetuma ; sedamaid tahtma tema kuningas tütar Rootsi maa kosi minema . noormees olema aga wägewa tuuletark tuuslari oma waenlane tegema . see arwas nüüd paras aeg olewat , kus noor maawalitseja hukatus wõi saatma . Waewalt olema noor wanem oma laewa meri purjutama , kui tuuslar kõik torm ja tuul kosilane wasta wälja saatma . aga noor mees laewa oliwa tugewas tamm puu ja kard tublis üle lööma , nii et tuul ega torm tema miski wiga ei jõudma tegema . juba olema noormees õnn Rootsi rand jõudma , kui tuuslar wiimane jõuu kokku wõttis . mis tema enne ilm asjata katsuma , minema nüüd täis . enne wee kui laewamees õiet tähele wõisiwa panema , tõusma äkiste hirmus tuul hoog ja wiis wanema laewa Rootsi rand kalju otsa . noormees peasima ometi upumine surm ja peasima üks tühi kalju otsa . Waewalt olema tema seal , kui tema pea suur lootsik mitu mees ise poole nägema sõudwat . noormees ei aimama sugugi , et see tuuslar sulane oliwa , kes tema hukatus tahtsiwa saatma . rõõm astuma tema lootsik , kui mees tema kutsusiwa ja maa wiia lubasiwa . tema wiisiwa peiu küll maa , aga mitte Rootsi maa , wai kauge tühi saar peale , kus inimene hinge ei elama . seal lasksiwa tema noor mees lootsik wälja ja purjutasiwa ise ära . Wiis aasta elama noormees ainuüksi kaugel tühi saar ja ootama ärapeasemine tund . see tulema , aga koguni niisugune külg , kust tema see sugugi ei teadma mõtlema . Rootsi kuningas tütar olema kuulma saama , et mina maa noor walitseja tema kosi tulnud , aga tee peal waenlane kätte wang sattuma ja tühi saar wiiduma . sedamaid wõttima julgema ja agar tütarlaps nõuuks peig peastma minema . tark abi laskma tema ise Rootsi rand hõbedane laewa ehitama ja see niisugune wäge sisse panema , et üks nõid ega tuuletallaja võim see laewa wiga ei wõinud taha . see tugewa laewa peale minema kuningas tütar ise , wõttima mitu laewa täis seltsiline kaasa ja ruttama tee . küll katsuma tuuslar wee kuningas tütar laewa kallal oma jõud , aga tema asi ei aidanud enam miski . kuningas tütar hõbedane laewa sisse pandud jõud käima tuuslar jõuuks üle . õnn jõudma kuningas tütar tühi saar , kust tema kallim eest leidma ja ära peastima . mõlema läksiwa nüüd hõbedane laewa peale , lasksiwa purju ülesse tõmbama ja noormees ruttama oma kallim wara kodu poole . Tuuslar saama oma nõrkus aru ja ei minema see enam tülitama . tasane tuul lendama hõbedane laew waik merepind mööda edasi ja tooma õnnelik paar ütlemata kiirest mina maa rand . et tema edaspidi iialgi enam tuuslar tigedus ega wõimus kartma ega tundma ei olema , lasksiwa tema siin hõbedane laewa ära lautada ja pistsiwa teine puu laewa põlema . siin noor mees isamaa elasiwa tema õnneliga päiw kunn eluots , ilma et üks waenlane tema enam tüli olema tulnud tegema . Rahwa saama noorik peagi niisama armas kui peig , kes tema tihti käsi peal oliwa kann . see tähtis juhtumine mälestus , et tema see kallis walitseja jälle tagasi tulnud ja kaunis ja lahke abikaasa kaasa tooma , wõtsiwa tema nõuuks see päewa iga aasta pidulikult pühitsema . et tema lugu hästi silm ees seisma , walmistasiwa tema suur tõrwawaad , paniwa post otsa ja süütasiwa põlema . see pidama laewa põletamine tähendama . tagasitulek ja laewa põletamine olema just Jaan päewa sündima . see mälestus alalhoidmine ja iga-aastane pühitsemine olema mina siis mina Jaan päew tulnud . Maalinn . muistne aeg , kui rahwal wee parem ja õnnelikum aeg oliwa , nii kõnelev wana inimene , olema Lääne maa kõwa ja tugew linn , mis Maalinn hüüdma . siin elama rahwa oma sugu wanem ja walitsema armastus rahwas . Maalinn ümber ligi ja kaugel olema wäga hea maa . Suur küla ja tubli talu paistsiwa waataja iga poolt silm . ja agar wanem walitsus all kaswima Maalinn aeg mööda ikka kangem ja wägewam . kõik see tegema waenlane kade . tema hakkasiwa katsuma , et millg komme Maalinn oma kätte saaksiwa . sõda tõusma . küll oliwa Maalinn mees tugewa ja osawa , aga siiski wõideti tema wiim ära . tema oliwa siia maa harjuma wastas alati auusa wiis wõitlema ja auusal wiis wõidelde oliwa tema ikka teine üle olnud . see kord ei tulnud waenlane see ometi mitte auusa wiis taplus tallermaa , wai nagu hunt lamma nahk sees . keegi ei teadma waenlane kartma . ilma teadmata tungisiwa wastas Maalinn wäe kallale ja wõitsiwa tema kerge komme ära . ligidal ja kaugel lõiwa tema Maalinn ümberkaudu inimene maha . üksnes linn ise ei olnud wee waenlane käes . aga kaua aeg ei wõinud enam minema , kus see waenlane oma saama . kõik wastapaneja oliwa kawala waenlane käsi läbi surm leidma . maa wanem ja linn walitseja olema ainukene , kes weel elu . süda walu ja silmapisar waata tema maa hale lugu . juba tungisiwa wastas linn kallale , mis wastapaneja puudus pärast küll peagi wist wõeraste oma saama . meel äraheitmine tõstma wanem käsi taewa poole ja hüüdma : " kui see pidama olema , et waenlane wõitu peawa saama , siis ära olema tema mingisugune kasu see maa . ära minema kord , et tema iialgi oma wõidu üle wõiksiwa hooplema !" Waewalt olema tema oma palwe lõpetama , kui see juba täitma . korraga hakkama maa wauma , ja kaduma pea ära . maa asemele astuma wesi . linn kaduma ja linn wall taga linn üks ka suur osa waenlane . ja mitte üksnes linn , wai ka kõik ümberkaudune koht . kus enne kaunis küla ja ja toekas talu , nägus nurm ja wagusa wainud seisiwa , sinna astuma nüüd wes , sinna sündima nüüd sügaw järw , kes peal laewadk purjutasiwa . [ 1 ] hiljem kaduma wesi ikka rohkem ja järwest jääma sugu järele . - Maalinn ise aga ei olnud mitte nii sügawass waunud kui ümberkaudune koht . sugu wesi ja muda , pahn ja puhn sünnitama tema koht peale hiljem wäikne saar . aeg mööda asusiwa inimene sugu saar peale elama ja ehitasiwa sinna paar pere . endine Maalinn nimi järele hüüdma see pere seal praegu wee Maalinn pere . ajalugu uurija aga leidma siin see koht , kus muiste kõwa Eesti kants Soontagan olema seisma , kes ärahäwitamine rahwa suu sugu sündimine olema ühendama ja sest ülem kõneldud jutt tegema . [ 1 ] paar kümmekond aasta eest olema Wõhma sugu äärest muistne sool laew kõige sool leidma . raha laegas . raske sõda olema alganud . iga pool rüüstama maa ja tapma rahwas . Hiiog maa ei pidama see nuhtlus puutuma jääma . Waenlas tungisiwa sinna ja hakkasiwa seal seesama tegema , mis tema suur maa tegema . tema lõiwa inimene maha ja riisusiwa wara ära . hirm ja kartus olema kõik paikuma otsama suur . Kärdla mees ei tahtma ometi oma elu ega rahawarandus waenlane andma . tema tegiwa suur laegas , lasksiwa sepp tublist ära rautama , paniwa kõik oma kuld ja hõbe sinna sisse ja lasksiwa siis oja wana sild lähedale . ise aga põgenesiwa tema mets . Waenlas nuusisiwa ometi mets läbi , kus mitu põgeneja see käsi läbi surm leidsiwa . teine peasiwa küll waenlane käest hing ära , aga kui warsti pärast sõda kange katk hakkama möllama , kustutama tema eluküünal . keegi ei olnud tema enam hing , kes rahalaegas oja laskma . ja teine kelleg ei olnud tema laegas laskmine lugu ka mitte rääkima . jutt lagunema küll lai , et suur raha laegas maha olema maetud , aga kuhu , see ei teadma keegi ütlema . kaua aeg olema sest saadik mööda läinud ja rahalaegas lugu rahwa suu peaaegu unustama . kui üks õhtu üks mees hilja wee kõrts tahtma minema ja oja äärde jõudma , nägema tema korraga wäikne tuluke oja ääres mõni toll maapind õhk sees põlewa . sedamaid tulema tema rahalaegas lugu meel ja tema tahtma kohe waatama minema . tema wõttima piip suu ära , panema ise kõrwa kiwi peale ja sammuma siis kikiwarwu tuluke lähemale . üsna lähedale jõudma kaduma tuluke korraga ära ja mees ei leidma tema mingisugune märk , nii palju kui tema ka otsima . paha meel pööris tema ümber . Kiw pealt piip wõtma minema ootama tema uus pahandus , piip olema kaduma . terasemalt tähele panema nägema mees ometi piip asemel raha olewat . tema waata ümber , aga ei nägema keegi , wõttima raha , pistma tasku ja ruttama siis kõrts poole , kus tema sell õhtu ise saama raha eest õige soe pea tegema . teine õhtu jälle kõrts poole kompima minema tema nali pärast kiwi waatama , kus eile piip kaduma , ja ennä ime : jällegi olema raha kiwi peal , mis mees niisama kõrts ära tarwitama kui esimene õhtu . nii sagedane kui nüüd edaspidi mees kiwi juures käima , iga kord leidma tema raha . kõik tuttawa paniwa wiim ime , kudas mees alati nii palju raha olema ja nõudsiwa tema käest seletus . ilma salgama jutustama tema tema tema oma juhtumine . " loll inimene ," ütlesiwa teine ; " eks sina aru saama , et seal katkuaegne mees rahalaegas olema . see pidama sealt wälja tooma . läki ruttu tark juurde nõuu küsima !" mees panema hea wiinapudel tasku ja sammuma siis ilma aeg wiitmata tark poole . meelehea peastima tark keelepael lahti . kui mees oma leid lugu põhi ära olema seletama , ütlema tark : " rahalaegas kättesaamine ei olema muu tarwis kui kolm neljapäewa õhtu see koht peale minema , kus sina tuli nägema ja seal iga kord kukk ära tapma . nägema siis , mis nägema , aga ära lausuma see üle sõna . küll siis rahalaegas sina olema ." mees tänama hea nõuu eest ja minema siis see täitma . esimene neljapäewa õhtu tapma tema kukk ära , aga ei nägema miski . niisama teine neljapäewa õhtu . Kolmandamal neljapäewa õhtu wõttima tema mitu seltsimees ligi ja tapma kolmandama kukk . Waewalt olema see sündima , kui äkiste suur rahalaegas oja wee peale tõusma . silmapilk saatma mees seltsimees köis , kang ja oowa tooma . nii pea kui seltsimees tagasi oliwa , hakkama töö . rahalaegas olema ots raske , nii et mees kõik jõud pidiwa wedama . Suur waewa järele saama rahalaegas wiim ometi juba üsna äärde . üks mees tõstma pea , waatas sild poole ja nägema sealt pisuke poiss siga selg sõitma tulewa . tema imestlemine olema nii suur , et tema ilm tahtma pidama hüüdma : " Waadake ometi , mis mees sealt tulema !" nii pea aga kui sõna tema suu olema libisema , kaduma siga poiss , köis ja kang läksiwa katki , rahalaegas wajuma tagasi ja kaduma nagu tina tuhk . küll katsusiwa mees pärast wee mitu kord neljapäewa õhtuti kukk tapma , aga rahalaegas ei tulnud enam nähtawa . raha leid . üks Rootslane , nimi Torsten Grön , ei olnud kodune elu rahul , wai tahtma wõerai maa ja wõeras rahwas nägema saama . Kingissepa amet olema tema kätte õppima ja nii ei kartma tema ise leib puudus tulewat . oma rändamine jõudma tema wiim Leedo maa , kus tema üks meister juur kauem aeg töö jääma . üks pühapäewa olema tema kõige pärast lõunene päewa kõrts sõber rõõm elu elama . kui tema wiim kodu hakkama minema , nägema tema liiwa mägi mööda sammuma natuke maa ise eemal tuli liiwa peal põlewa . Kingissepp astuma lähemale ja hakkama seal koht kaewama , kus tulema põlema . pea puutuma tema randkast silm . lahti tegema leidma tema kast kann , mis kuld täis olema . mees pistma tasku , mis mahtuma ja wõttima kaasa , mis wõtta jõudma ; mis ei jõudma , jätma tema kast ja kann sinna ja ruttama siis kodu poole . teine hommik kuulutama kingissepp meister , et tema enam tema juures töö ei tahtma tegema , wai edasi tahtma rändama . tee minema jõudma tema wiim Rõngu , kus tema Rõngu herra kingissepaks jääma . kui tema seal üks päewa üksi tua istuma , kuulma tema korraga loss waljune sarwe puhutawat . keegi ei olnud õu peal nägema . ime panema minema tema wälja waatama . aga siin ei silmama tema rohkem kui tuas . tuba tagasi minema kuulma tema teine kord sarwe puhutawat . Uues waata tema wälja , aga ei miski . mees ei teadma , mis lugu arwata . tema wõttima palweraamat kätte , lugema õhtupalwe ära ja heitma magama . tükk aeg olema tema juba magama , kui tema korraga üles ärkama . lossis kuulma tema nii suur kolin ja mürin , nagu langema terwe maja maha . silm lahti lööma nägema tema tua hulk põlewai küünal ja kaks naesterahwas oma wood ees seiswat , kes üks punane , teine roheline riie olema . see pakkusiwa tema käsi ja kutsusiwa suur saal tantsima . Kingissepp olema wee poolunine ; tema pidama tema mõisatüdruk ja ütlema tema : " minema põrgu , plika , kas nüüd keegi tantsima aeg olema ". Naesterahwa pöörsiwa ümber ja wastasiwa : " mõtlema see raha peale , mis sina liiwa mägi saama !" see peale läksiwa tema saal ja lõiwa uks selg taga nii waljust kinni , et kõik maja wärises , mis peale küünal kõik korraga ära kustusiwa . mees aga pööris ise teine külg peale ja magama edasi . hommik üles ärkama leidma tema pea ja ülemine pool keha saal , jalg aga oma tua olewa . kõik keha walutama hirmsaste ja paistetama ülesse . särk all ihk peal olema kaks käsi märk , kus kõik sõrm ase nägema oliwa . Suur walu käes elama tema wee pool aasta , ilma et käsi ase tema ihk pealt oleksiwa kaduma . pisut aeg enne surm kutsuma tema kirikuõpetaja ise juurde ja lubama kõik oma raha ja warandus kirik . see eest pidama kirik suur kell walatama . kui aga pärast surm raha minema ära tooma , leidma kast tühi olewat , ehk küll uks kõwas lukk olema . kuri waim , kes tema raha annud , olema see tema käest jälle ära wiinud . mees ise matma Rõngu kirik kantsel alla maha . Lihula rahategija . kes Lihula sõitma , nägema eemalt kaugelt juba loss warem nagu suur koer seiswa . koer kuju olema loss , rääkima rahwa , sellepärast , et seal loss enne põrgu koer asuma . sõda ajal häwitama loss ära , aga wägewa koer wõimu peale jääma ometi üks jagu müür koer näu seisma . loss waremete asuma koer edasi nagu enne . inimene ei julgema keegi õhtu ega öös loss ligi minema ; seal kuulma pime aeg alati mürin ja kolin . üks noor mõisnik , kes loss lugu kuulma , wõttima nõuuks waatama minema , mis seal , öös tegema . küll keelasiwa tema teine , aga tema ei pannud sest miski tähele . tema naerma see kartus üle ja sammuma julgene loss poole . korraga astuma tema aga pikk must riie mees tee peale ette ja tähendama , mõisnik pidama tagasi minema . see ei hoolima must mees keeld ühtigi , wai kõndima agaraste oma tee . korraga kaduma maa mees jalg alt ja tema langema alla sügawuse . alla sattuma ja silm lahti lööma nägema tema ise õlg peal olewa . tema seisma suur saal , kell mitu uks olema . Wal mürin ja kärin kostma tema kõrwu . Hoolsamine waadate silmama tema , et üks uks pauks seisma ja et teine tua palju töömees töö tegiwa . tema sammuma ilma hirm uks juurde ja astuma teine tuba . siin seisiwa päratum kuld ja hõbe hunnik , kes mees tükk kaupa wõtsiwa , alasi paniwa ja siis raha tagusiwa . imestlema panema mees rahategija töö tähele . Äkiste nägema tema aga üks rahategija . " sina pidama surema !" hüüdma tema . " siia maa ei olema keegi inimene mina töötegemine oma silm wee nägema ." - " jätma tema elu ," ütlesiwa teine , " aga see eest pidama tema tõutama , et tema see mitte wälja ei lobisema , mis siin nägema . muidu tooma mina peremees koer tema siia ja panema siin igawes raha taguma ." mõisnik tõuta wande , et tema kelleg ei jutustama , mis tema nägema . see olema rahul . ja enne wee kui tema õieti aru saama , kaduma kõik tema silm eest ja tema leidma ise jälle ülewelt loss waremete juurest . mõisnik pidama sõna . kümme aasta läksiwa mööda . keegi ei olnud kuulma , mis tema loss waremete juhtuma . kui tema üks päewa lugu mõtlema , seisma korraga üks must mees tema ees , andma mehine kott tema käsi ja ütlema : " see olema sina sina sõnapidamine palk ." kotti lahti tegema leidma mõisnik kott kuld ja hõbe täis olewat . nüüd algama mees nagu uus elu . alati pidama tema pidu ja käima ise pidu . tema olema suur warandus saama , kust tema tarwiline kord wõttis , ilma et kahanemine olema nägema . kõik paniwa ime , kuda mees nii rikas saama . üks ja teine katsuma nüüd taga pärima , kust niisugune rikkuma mõisnik näpp puutuma . kui kord mõisnik juures tore wõeraspidu pidama ja uuene rikkus hallikas lugu küsima , awaldama mõisnik , kes keelepael wiin lahti peastnuma , kõik oma juhtumine wõeras . Waewalt lõpes aga pidu ja lahkusiwa wõera mõis , kui mõisnik nagu tina tuhk ära kaduma . küll otsima tema iga poolt , aga asjata . Wiima tulema wõerastel meel , et mõisnik ähwardus kõnelema . et mitu wõera ära sõitma mõis õu pää suur must koer nägema , arwati , et see muu ei wõinud olema kui Lihula loss koer , kes wäljalobiseja raha taguma wiinud . must surm . muiste möllama mitu kord must surm mina maa . kuhu tema iial peasima , seal pärima tema oma ohwr ; küla jäiwa tühi , pere suriwa inimene sagedane wiimse hing ära . Wäga aruldane asi olema , kui inimene nägema . kord olema jälle niisugune must surm lahti peasenud . iga pool olema tema ohwr nõudma ; üksi Pakri saar olema tema puutuma jääma . Saare rahwa lootsiwa juba kindlane , et edaspidi meri surm see eemale hoidma . üks päewa oliwa Pakri saarlane " suur maa " läinud . juba oliwa tema kodu tagasi sõudma , kui korraga üks must mees , suur wikat käsi , suur rutt ise poole nägiwa tulewa . tema jäiwa imelik mees waatama ja ei sõudma äärest ära . nii pea kui must mees tema juurde jõudma , kargama tema sõna lausuma ootsikk ja tõukama see äärest ära . juba eemalt kaugelt paistma saarlane kojutuleja lootsik silm . ime panema waatasiwa tema must mees , kes tüür juures liigutama istuma . nii pea kui lootsik saar jõudma , ruttasiwa mitu kojutuleja wasta kui ka üks hoop wõeras must mees waatama . aga kõik seisiwa lootsik paigal ega annud küsimine peale mingisugune wastus . nüüd alles saiwa waataja aru , et kelleg enam elu sees ei olnud . Sellsamal silmapilk kargama must mees lootsik wälja . rand oleja jäiwa nagu soolasamma seisma , külm wärin käima üle tema keha , tema langesiwa maha ja oliwadk surema . must surm olema suur maa lootsik kaasa tulnud , lootsik oleja elu wõtnud ja astuma nüüd Pakri saar inimene suretama . üksnes mõni rand oleja peasiwa wee põgenema ja kuulutasiwa teine hirm sõnum . hirm ja ehmatus täitma kõik rind . enne wee aga kui mitu oma ehmatus toibusiwa , olema surm juba seal ja niitma maha , mis ette juhtuma . üks ei leidma arm tema ees , kes peale tema kord waata . mõni nägiwa tema , teine mitte . kes tema nägema , tarretama ehmatus pärast enne wee kui sõna suu saama . üks õhtu müristama kangeste ja lööma wälku . üks wanaeit olema ainuüksi saun urtsikk ja keder . korraga minema tua uks lahti ja wälgu walgus astuma must mees sisse , suur wikat käsi . " nüüd olema mina wiimne tund tulnud ," mõtlema wanaeit . juba tundma tema , kudas wer tarretama hakkama . Wiima jõud kokku wõtte hüüdma wanaeit waljuste : " tere , Jumaleme !" must mees kohkuma , waatas kõrwa ja ütlema : " saama sest !" sedamaid sammuma tema uks wälja ja kaduma wanaeit silm . Wanaeide weri peasima uues woolama ja tema elu jõud tulema jälle tagasi . õu waatama minema nägema wanaeit must mees oma wikat lootsik astuwa , äärest ära lükkawat ja lootsik tüür kaugele meri minewat . mis kaugemale tema jõudma , see waiksem jääma müristamine . kui lootsik ju silm kaduma , ei kuulma enam kõueke . see saadik ei surema enam keegi . Taewa wiha olema must surm manitsema tulnud , et tema töö pidama lõpetama . Wanaeide julge teretus ja Jumal nimi nimetamine kuulma pidama surm inimene rahule jätma . see saadik ei nägema tema enam kusagil . Katk . sarnane lugu rääkima ka Noarootsi . Noarootsi ei olema ometi must surm ehk katk must , wai hall mees näu ilmuma , üks käsi tulema , teine kepp , kaenal raamat ja kolmetopiline kübar pea . see hall mees käima öösett pere pere , waadanud raamat järele , kes tema ohwriks saawa ja tunnistama siis tuli , kas tema õige inimene külge puuduma . kes tema ise pärima , see külge puutuma tema kepp . üks pereisa ei olema üks õhtu katk ajal und silm tulnud ; tema weeretanud ise ülewe ahi peal üks külg pealt teine peale , aga tegema mis tahtma , magama ei jäenud . korraga kuulma tema tua uks kääksuwat . tema tõstma pea ülesse , waadanud ja nägema , et hall mees tuli sisse astuma , magaja juurde läinud ja kepp kõik külge puutuma , mis peale see , kes külge puuduma , raskes soigunu . kätki magama wäike lapsuke . see juures seisatama hall mees , sorima raamat leht ja läinud ära , ilma et külg olema puutuma . teine hommik olnud kõik pererahwas raskes haige ; üksnes pereisa ja laps ei olema wiga miski olnud . enne wee kui kukk järgmine hommik laulma , olnud kõik haige surema . pidama see järele jääma ka suremine järele . Wana pagan sepapada . Pühalepa kirik lähedal olema meri ääres kaunis kõrge kaljumägi , kus mitu koobas sees . see koobas sees pidama wana pagan muistne aeg sagedane eluase , nimelt üks sees , kus tema sepapada olema , mispärast siis rahwa see koobas wanapagan sepapaja hakkama kutsuma . see sepapaja tegema wana pagan päewa töö , öös aga laskma tema ise kaheksa must täkk suur must tõld ette panema ja minema siis lust sõitma . iseäranis hea meel sõitma tema Suurdemõis , kihutama seal mõni kord ümber mõis , pööris siis ümber ja sõitma kirik mööda sepapada tagasi . Suuresmõis olema suur hirm . inimene ei julgema enam magama . iga öös tulema wanapagan suur kära ja müra ja hulk sulane mõis õu , kus tema hulga aeg oma tükkima tegema . et tema lahti peaseda , läksiwa mõis rahwa kirikuherra juurde ja palusiwa tema wanapagan wasta abi . õpetaja wõttima teine õhtu piibel ja lauluraamat üks ja risti teine käsi ning sammuma Suurdemõis . kui tema seal tükk aeg olema oodanud , kuulma korraga walju müdin , nii et maa jalg all üsna wäris . ja warstima see peale wurises wanapoiss tõld mõis õu , kaheksa noorskawa täkk ees , kell tulema nina sõõre wälja kargama . Julgeste astuma kirikuherra piibel , lauluraamat ja risti wana pagan wasta ja hakkama kuri waimu sõna lugema . Wanapoiss kiristama wiha pärast hammas ja ähwardas , kui tema kirikuherra siit ära ajama , kirikuherra kodu kallale minema . Kirikuherra ei pannud aga ähvardamine tähele . Wanapoiss pidama wiha kodu poole sõitma . paar päewa pärast see nägema kirikuherra sulane , et wanapoiss suur tuhin kirik mööda sõitma ja otsekohe kirikumõis poole kupatama . ilma aeg wiitmata jooksma sulane kirikuherra magamine tuba , et kirikuherrat uni üles äratama . juba olema kirikumõis õu saadan sulama täis ja wanapagan ise kirikumõis tuba astuma , kui kirikuherra uni üles ärkama . Suur rutt panema kirikuherra kirik kuub selg , võtma piibel kätte ja minema wanapoiss wasta . niisugune wäe wasta ei wõinud wanapagan panema , wai pidama taganema . õu tagasi minema andma tema sulane käsk sepapada tagasi sõitma . sest aeg saadik ei nägema tema enam mõis ega kirik juurde sõitwa . oma sepapaja taguma tema nüüd alati ja tegema hirm kära , nii et mõni wana naese , kes meri ääres pesu pesiwa , ära tüdinesiwa . tema wõtsiwa märg särk käsi , otsisiwa wanapoiss sepapaja üles ja andsiwa tema nõnda walu , et tema sepistamine töö täies maha jätma . sääreluu . kes endine aeg Wigala Selg kõrts poolt õhtuti mõis poole , ehk mõis poolt kõrts poole minema , kuulma tee ääres männik hale soigumine . õhtu ei julgema keegi waatama minema , kes tee ääres soiguma . kui mõni mees päewa sinna sammuma , kust õhtu soigumine heale tema kõrwu kostsiwa , ei olnud seal muu nägema kui sääreluu . üks julge noormees olema ammu rahwa suu soigumine lugu kuulma saama . kui tema üks õhtu ise mõis tulema , kostma soigumine heli tema kõrwu . noormees wõttima süda rindu ja sammuma tee kõrwa männik waatama , kes seal soiguma . küll wahtima tema seal , kust heale tuliwa , iga külge , aga ei nägema miski . Wiima puutuma tema sääreluu silm , mis mõlema ots kangene wahtu wälja aeg . terasemalt tähele panema saama tema aru käsi , et sääreluu soigumine heale tuliwadk . sääreluu peusse wõtte kuulma tema korraga hea ütlewat : " kandma mina liiwa auk taha kalmuküngas , kus mina muu luu olema ja matma mina sinna maha ; mina tahtma sina waewa auusas tasuma !" noormees wõttima sääreluu , wiis kõrts ette liiwa auk taha kalmuküngas , kus sõda ja katk ajal inimene olema maetud , ja matma sinna teine luu juurde maha . kalmuküngas kinni ajama puutuma tema labidas kõlisewa asi külge . järele waadate leidma tema suur raudpoti , tõstma maa seest wälja ja wiis kodu . kodu pott lahti wõtte nägema tema see hõberaha täis olewa . kodu-uss . üks Tolli mees olema suur must kodu-uss , kes maja rahwa wäga kangeste auustasiwa . tema elama maja ja saama iga kord esimene jau ise , kui miski keetma ehk küpsetama . Perenaene olema tüdruk ja sulane kõwa käsk annud , et tema uss wasta auupaklik pidiwa olema ja tema kõik andma , mis see iganes tahtma . Wõeras ei teadma keegi , et pere niisugune loom pidama . kui aga peretütar mees panema ja pulm pidama , nägiwa korraga pulmaline , et suur must uss lihapada juurde roomama , mitu tükk liha pada wälja wõttima ja ära sööma . pulmaline süda olema nii hirm täis , et tema esiotsa see lugu kelleg ei julgema kõnelema . pea kutsuma see sööma laud , aga seal ei läinud tema liha suutäis alla ; ikka mõtlesiwa tema must uss peale , kes pada liha wõtma käima . Warsti pärast sööma aeg läksiwa paar mees õu hobu jootma . Kaewu ääres seisma ja kaewu wett wälja winnate ning küna kallama puutuma tema korraga must uss silm , kes küna hobune juurde jooma tulema . mees ei olnud ometi nii arg nagu naese , kes pealt waatasiwa , kudas madu liha pada wälja wõttis . üks lõikama piits paar hea sähmu uss ja teine kallama pang täis wett wee kael . uss ise aga kaduma see peale nagu tina tuhk . kui hobune jootja tuba läksiwa , olema pereisa surema haige . Perenaene tulema kiruma mees juurde , sõimama tema mõrtsukas ja ütlema : " Kudas tohtima sina uss looma ? tema olema mina peremees . tema olema enne mina siin olnud ja jääma pärast mina siia . tema olema mina maja õnn tooja . et sina tema lööma , see eest pärima tema mina käsi ohwrit . nüüd pidama isa surema ! ja see olema kõik sina süü !" mees wabandasiwa ise , et tema kodu uss miski ei teadma , aga kui perenaene kirumine järele ei jätma , saiwa tema meel pahane ja tema läksiwa ära . ka teine pulmaline sõitsiwa see peale kodu . nii lõpesiwa pulm wäga kurwa komme . teine päewa pärast see surema pereisa . kõik ümberkaudune inimene hoidsiwa aga edespidi sest pere eemale , kus koduuss elama , ega julgema peaaegu üks enam jalg sinna minema . Wooru mägi ja Andresjärw . Pikasilla lähedal üsna Wirtsjärwe ääres olema kõrge , järsk , ümmargune mägi , mis Wooru mägi hüüdma . üks poolt järwe , kolm poolt aga haljas heinamaa ümber piirama , katawa kaunis mänd kõik tema külg ja hoiawa oma latwu nagu kroon üle tasane lage mäetipp . kes see mägi eemalt nägema , pidama tema mõni kindlus pidama . tõene olema Wooru mägi muiste kindlus . enne wee kui Tartu ja Pärnu linn ehitama , elama juba seal mägi peal wäga rikas kaupmees Wooru Andres . tema olema hulk laewu , mis Emajõgi mööda alla Peipsi järwe poole ja sealt edasi Narwa purjutasiwa , teine pool aga niisamatt Wirtsjärwe jõgi mööda Wiljant ja sealt edasi Pärnu jõgi mööda Pärnu laht äärde . kõik kauplemine olema üksi tema käes . Tartu linn rahwal ei olnud kauplemine poolest miski tegema . Suur häda wõtsiwa tema wiim nõuuks kauplemine Andres käsi ära kiskuma . Andres tegema oma mägi õige kindel ja ootama wasta . hulk kaupa tuliwa Tartlane mägi juurde kokku ja piirasiwa mägi ümber . Andres naerma aga esite ümberpiiraja üle . siiski ei läinud see ära ega jätma ümberpiiramine järele . nali tahtsiwa tema Andres alla heitma sundima . kui wiimatt häda koguni suur minema , wõttima Andres nõuuks ära põgenema . õnn peasima tema waenlane wahe läbi , aga peagi saiwa see aru , mis sündima . sedamaid hakkasiwa tema tema taga ajama . Pärnu maantee ääres Purts weske ja Pühas küla wahe järwe ääres jõudsiwa tema tema järele . Selgeste nägema Andres ära , et tema enam edasi ei peane . siiski ei tahtma tema elusalt ise tagaajaja kätte andma . Järwe ääres parwe silmama kargama tema parwe peale , tõukama äär ära ja sõudma keskele . Waenlas piirasiwa järwe ümber ja pidasiwa waht , et tema sealt ära ei peane . sõuriist puudus ei saama tema järwe peale Andres kallale . see jääma seni parwe peale kunn tema nälg surema , sest et peasmist ei olnud . see järwe hüüdma sest saadik Andresjärwe . kui Andres olema surema , läksiwa waenlane tema mägi otsa , lõhkusiwa ning purustasiwa tema maja ära ja wiisiwa tema kuld ja hõbe Tartu . mägi aga , kus Andres enne elama , kandma see saadik Wooru mägi nimi . Aakre herra olema hiljem aeg Andresjärwe kõiksugu kala kaswatanud . kui järwewaht lootsik järwe peale minema , tuliwa kala kari kaupa lootsik ümber kokku ja ootasiwa , et tema leib andma . kord julgema keegi talumees öösel üks latikas järwest ise wõtta . asi tulema wälja ja mees saama mõis herra käest armetumalt peksma . see saadik hakkasiwa kala järwes kaduma . praegu olema Andresjärw üksnes linaleutamine järw . libakaru . Simona kihelkond Määr mõis kari laut hakkasiwa korraga loom ära kaduma . Wärawa oliwa hommik niisama kinni nagu õhtu pandud , aga see pärast leidma iga päew üks loom puuduwa . süü lükkama karjatse peale , kes hooletumalt kari järele waadata , ja tahtma tema , kui edaspidi mõni loom wee ära kaub , kahju maksma panema . see kitsikus ei teadma karjane muu nõuu kui walwama hakkama . kesköö aeg olema pea kätte jõudma , ilma et karjalaut miski iseäralik nägema olema olnud . Wägise kippuma tema uni peale , mis tema suur waewa lauge eemale tõrjuma . Äkiste läksiwa wärawa kahin lahti ja sisse sammuma suur karu . kange hirm tulema karjatse peale ; tema olema nurk wagusi nagu hiir auk ja ei julgema ise liigutama . Wagusi pidama tema pealt waatama , kudas karu kõige rammusam mulikas laut kinni sasima ja tema wälja astuma , mis peale wärawa iseenesest jälle kinni läksiwa . nüüd olema mees teadma , kuda loom ära kadusiwa . tema muretsema ise karu püüdmine raud ja panema tema wärawa alla õhtu maha , lootma , et karu öös laut minema lõks lähäb . aga ootama seni ! hommik jälle tubli mulikas laut ära ja karu nägema kusagil . küll katsuma karjane kolm neli öö raud , siiski ei parem palk ühtigi . see asemel kaduma ometi iga öös uus loom . Karjatsel olema hea nõuu kallis . Suur häda tõttama tema wiim tark juurde nõuu küsima ja abi paluma . " rumal mees ", ütlema tark , " eks sina see kohe märganud , et loom rööwija keegi õige karu ei olema , wai libakaru , kes iialgi raud ei lähä . tahtma sina tema lahti saama , siis pidama öös walwama minema , püss kaasa wõtma , hõbewalge sisse panema ja kui karu loom wiima tulema , laskma . üksi see abi wõib aitama ." karjane tänama ja ruttama kodu , sedamaid muretsema tema püss ja hõbewalge . nii pea kui pime käsi jõudma , olema tema walwam . Wasta kesköö kuulma tema korraga karu kahin . kiirelt lugema tema " Issa mina " ära ja panema püss pale . karu wõttima lehm kinni ja tahtma tema laut wälja sammuma . Sellsamal silmapilk kõlama püssipauk . Wal hädakisa tõusma . karu laskma saak lahti ja jooksma waljuste edasi . karjane tõttama kaugelt tema järele ja nägema tema wiim kirik lähedale Katk küla üks saun minewa . saun uks taha jõudma kuulma karjane saunamees saun haledas ägawat ja soiguwat . see peale kutsuma saunamees laps ise juurde ja manitsema see , et see mitte tema tegu ei tegema , muidu tulema kuriwaim ja pärima wiim see hing niisama ära , nagu tema nüüd tema ära pärima . karjane ei tahtma kauem uks taga kuulama , wai astuma saun . saun põrmandal nägema tema karu nahk maa olewat ja saunamees ise wood peal wingerdawa . kui karjane kuulutama , et tema loom wargu oma silm nägema ja ise karu laskja olnud , tunnistama mees üles , et tema oma hing wanapagan müüma ja see eest lubama saama ise öösett karu muutma , kui see tahtma . Hõbewalgest püssikuul olema wanapagan poolt saama wõimus ja wäge lõpetama ja tema pidama nüüd oma hing saadan oma andma . see tunnistus heitma tema hing . kui mõisaherra lugu kuulma saama , laskma tema saun ja saun üks ka kuri waimu müüma mees surnukeha ära põletama . karu laskmine saadik ei kaduma enam loom mõis laut . hunt söök . üks Wõhma mees tulema Lihula . Lihula olema tema hea tükk aeg ära läinud , nii et tema alles õhta hilju kodu minema saama . hobune sörkima pikkamisi ja mees istuma ise küllakile saan peal . kui tema suur suu jõudma , kuulma tema korraga walju hunt hulgumine . mees ei pannud see esmalt suurem tähele , wai sõitma ühte soodu edasi . korraga nägema tema aga , nagu käiksiwa natuke maa tema eemal hulk inimene tuli . puu warjus ei wõinud tema muu nägema kui üksi tuli . mõni silmapilk pärast jõudma hobune põõsas wahe wälja lage peale ja oh see ehmatus , mis nüüd : mees nägema mõlem pool tee ääres hulk hunt , kes sagedane püsti kargasiwa , suu taewa poole hoidsiwa , wahel lõug matsutasiwa ja ise seal juures waljuste hulgusiwa . ja wahete wahe nägema , nagu olema miski taewas maha sadama , mis tema suur kiirus püüdsiwa . hunt kari mõlem pool tee nägema tõusiwa mees ihukarwa püsti . mis pidama tema nüüd tegema ? kas tagasi ehk edasi minema ? tema olema nõnda hunt lähedal , et põgenemine peale mõte ei olnud . hunt oleksiwa tema silmapilk käsi saama . tükk aeg seisma mees hobune üks paik peal ja ei julgema ise liigutama . Wiima saama tema pisut julgus ; tema andma hing taevas hool alla , lugema " Issa mina " ära ja lõikama siis piits hobune mehine sähmak . tuhat neli kihutama hobune tee mööda edasi . hunt pöörsiwa pea mees poole ja hulgusiwa edasi . tema oliwa püüdmine nii kangeste amet , et tema mees peale aeg ei olnud mõtlema . kui mees hunt kari tükk maa edasi olema sõitma , julgema tema alles tagasi waadata . siiski nägema , üks hunt jooksma tema saan taga järele , kuna teine wana koht peal edasi hulgusiwa . see ei kippuma küll mees kallale , aga ei jääma tema ka mitte maha . üks pärast ei olnud mees enam liig suur hirm ja tema sõitma wana soodu edasi . Wiima jõudma tema õnnelikult kodu , aga waata , hunt tulema wärawasse järele . asi saan wälja wõtte leidma mees üks neljanurgeline tahusarnane asi . mees tulema meel , et hunt taewas wahe sööma saama andma ja et see tahusarnane asi , mis tema leidma , wist hunt päralt wõi olema , see pärast hunt tema järele jooksma . " Wõta , kui see sina !" ütlema tema ja wiska leidma asi hunt kätte . Suur ahnus neelama hunt tahk alla ja kaduma siis ära . Möiraja härg . kord tungima wägew waenlane sõjawäg Haapsalu loss kallale . et wõitlemine wäljal waenlane hulk wasta ei maksma panema , ruttasiwa Haapsalu kui ka ümberkaudune maarahwas Haapsalu loss warju . Waenlas piirasiwa ometi loss ümber ja tahtsiwa rahwa nälg ära suretama . Rahwa olema loss wäga palju koos ja häda olema tõene pea kätte tulnud , kui tema ise üks wiis aitama ei olema wõinud . kaua aeg enne sõda oliwa munk Haapsalu loss maa-alune tee meri alt läbi Uus mõis wälja kaewanu , kust tema oma tahtmine järele loss maa wõisiwa minema . see munk maa-alune tee mööda läksiwa nüüd ka loss kaitseja öösett wälja , tõttasiwa kaugem küla ja pere ja tõiwa sealt toiduwara . seitse aasta kestma sell wiis ümberpiiramine . Wiima lõpes waenlane kannatus otsa . tema saatsiwa üks salakuulaja waatama ja kuulama , kui kaua loss wee wasta jõudma panema . see saiwa loss kaitseja ometi õnn korral teadma . tema häda olema wiimane aeg wäga suur . Waenlas oliwa ümberkaudune küla enamine kõik ära põletama ehk tühi riisuma nii et loss rahwa oma öösine käik peaaegu enam miski käsi ei saama . ja waenlane ise ei olnud enam miski wõtta , sest et kõik ära olema häwitatud . salakuulaja tahtmine kuulma tulema lossirahwal kawa nõuu meel . tema püüdsiwa salakuulaja awalikult näitama , et tema sugugi wee puudus ei olema . tema olema wähä linnass wee tagawaraks . see tegiwa tema õlu . see peale wiisiwa tema ainukene elus härg , mis tema wee hing taga olema , loss wall peale , kuhu enne see õlletõrs olema pandud ja lasksiwa härg õlu ära jooma . õlu tegema härg pöörane ; tema hakkama mööda wall jooksma , möirama ja jalg maa wasta taewa wiskama . Möiraja härg wall peal nägema ehmatama salakuulaja hirmsaste ära . tema ruttama sedamaid tagasi ja kõnelema waenlane ülem lugu . " kell wee seitse aasta pärast möiraja härg loss wall peal jooksewa ," ütlesiwa waenlane , " see wasta ei aitama mina asi miski . tema olema siis wee moon õige küll , kuna mina ammu suur puudus . parem olema , kui kodu lähäme !" ja waenlane jätsiwa sellsam päewa ümberpiiramine järele ja läksiwa ära . nii oliwa Haapsalu loss rahwas ise härg läbi waenlane käest ära peastnuma . Paide warandus . enam kui kolmsada aasta eest elama Paide wäga rikas loss walitseja , kell kuld ja hõbe tünder kaupa olema mõõtma . kui tema mõni kord kottu wälja minema , panema tema ise kuldkee kael , mis nelikümmend nael kaaluma . see kuldkee olema nii pikk , et lossiwalitseja teener tema niisama pidiwa kandma nagu mõni suurtsugu naesterahwal kleidisaba . Paide loss walitseja rikkus ja warandus rääkima iga pool Eesti maa . kui Wene suurwürst Eesti maa sõda tulema , saama tema ka Paide loss walitseja suur rikkus kuulma . see olema magus suutäis Wene würst . Sajatuhande mees ruttama tema Paide linn alla , et linn ära wõita ja warandus ise wõtta . aga nii suur kui tema wägi ka olema , ei jaksama tema ometi Paide miski tegema . Paide oliwa sügawa kraaw ja kõrge müür ümber , kes taga linn rahwa wiga ei olnud . Wenelas ei wõinud oma suur sõjawäge ülepea sugugi tuli saatma , sest kolm külg peal olema loss umber raba , kus waenlane kallale kippuma ei saama . Linnarahwas naersiwa ümberpiiraja waenlane üle ja tegiwa tema , kell mingisugune warju ei olnud , wäga palju kahju . Wene walitseja wiha olema hirmus suur . tema wandus , et tema Paide alt enne ära ei minema kui tema linn kätte saama , kestma see ka seitse aasta . tema piirama linn nii ümber , et mitte üks ainus elus hing linn ei peasenud . sell wiis tahtma tema nälg linnarahwas alla heitma sundima . loss walitseja ei hoolima sest ometigi miski . loss käima maaalune tee Münt mõis , kust alati uus moon loss tooma , nii et linn rahwa puudus ei tulnud . Terwe aasta otsa kestma linn ümberpiiramine . Wenelas oleksiwa wiim wistis tühjalt ära pidama minema , kui tema mitte üks wana naine kinni olema wõtnud ja see nii kaua hirmutama , kunni see üles tunnistama , et linn maaalune tee Münt minema , kust moon linn weetakse . sedamaid saatma Wene würst hulk sõjamees Münt walwama ja ära keelama , et miski linn ei wiida . Suur häda tõusma Paide . moon lõpe otsa , ja uus ei saama enam , sest et waenlane tee suu ees oliwa . loss valitseja wõttima nõuuks alla heitma . siiski ei tahtma tema oma suur warandus Wenelas käsi andma , wai matma kõik maha . kui nüüd loss ja linn Wenelas käsi langema , olema Wenelas esimene nõudmine , kus lossiwalitseja warandus olema . see ei teatama see mitte . mis tema aga hea ei tegema , see tahtma tema tegema sundima . tema panema suur õli katel ja tegema siis õli tuline . aga nii hirm walu kui loss walitseja ka tundma , ei tunnistama tema Wenelas ometi mitte ülesse , kuhu tema oma kuld ja hõbe maha olema matma . Wee täna päew magama see muld põu . iga uus aasta öös ilmuma üks walge kogu ja kutsuma inimene , kes sell aeg ligidal juhtuwa kõndima , warandus maa alt wälja tooma . aga kellegilgi ei olema julgus olnud kutsuja järele minema . mitu olema küll juhtumine kaupa kaewanud , aga loss walitseja warandus ei olema ometi keegi käsi saama . kärnkonn . üks hiio maa mõisnik proua minema oma tuatüdruk jalutama ja nägema lai kärnkonn üle tee roniwat . " lööma see raibe suurnuks !" kisendama proua , aga tuatüdruk halastama konn peale , tõstma tema tasakesi ülesse ja panema tee kõrwa põõsas . ei läinud nädal aeg , seal tulema üks õhtu üks wäike mehikene tuaneitsi juurde ja paluma tema oma laps waderiks . neitsi seisma wasta ja ütlema , et tema leiwawanem tema mitte nõnda palju aeg ei andwat , aga mehikene paluma wee haledamini , kunn neitsi süda pehme lööma ja tema ometigi , kui mitte muidu , siis sala minema lubama . " aga kus sina siis elama , wäike mees , ütlema mina kodu ja juhatama tee " " see olema kuld neitsi wäga kerge ; mina elama sina köök trepp all maa sees ehk alumine maailm . mina ise tahtma sina waru paras aeg kutsuma ; kui sina siis wasta panema , käima sina käsi halwaste ." Tulewal neljapäewa õhtu tulema wäike mees neitsi juurde ja tallutama tema suur trepp mööda alumine maailm suur ilus küünalte walgustatud palju kamber maja . Wõerai olema kõik tua täis ja warst kutsuma see söömalaud , kus mina tuaneitsi kõige armsam koht istumine andma . kui tema sugu oma olema waadanud , puutusiwa tema silm laad alla , kus üks juus karwa küljes tema pea kohal teraw mõõk rippuma . tüdruk tahtma ära põgenema , aga peremees käskima tema rahulikult istuma ja laskma oma ori mõõk ära wõtta . titt ema aga ütlema : " nõnda kui sina pea peal surm sina juus karwa otsas ähwardas , nõnda peen kütke küljes rippuma ka mina elu , kui proua mina käskima surnu lööma , sest mina olema see kärnkonn . sina olema mina palju tänu wõlgu ." peale söök ja ristimine saatma wäike peremees tuatüdruk lahkes ära , käskima minema põll ülewe hoidma ja wiskas tema kühwli täis muld põll sisse . tüdruk ei tahtma muld kandma ja raputama maha , peremees aga waatas nukker näuga tema otsa ja ütlema : " ära põlgama wäikest and , see tulema hea süda ;" korjama siis muld ülesse ja raputama jälle neitsi rüpp , kes tema oma tuba kandma ja säng päitse otsa nurk maha wiska . teine hommik leidma tema aga nurk suur hunnik kuld ja hõberaha . Wäike mees tulema tema nüüd wee mõni kord waatama ja paluma wiim tüdruk nõnda hea olema ja iga hommik korter rõõsk piim köök trepp alla kallama , mis see ka rõõm tegema . piim walamine nägema aga tige tuapoiss ja kõnelema lugu proua ja see käskima teine hommik õige wara korter palawa tegema piim trepp alla kallama , mis ka tuapoiss täitma . mõni tund pärast tulema wäike mees nutma tuatüdruk juurde ja ütlema : " mina laps olema täna hommik palawa piim ise ära põletama ja ära surema . kes see tegema , olema mina teadma ; seepärast korjama kõik oma warandus kokku ja minema siit maja silmapilk ära ." Tuatüdruk kuulma käsk . kui tema oma wiimne wara ära minema , nägema tema ümber waadate mõis mitu nurk põlewat ja mõni tund pärast olema maja kui ka tema sees elajas muu kui tuhk hunnik järel . Tuatüdruk aga ostma ise wäikese maja ja minema peale see noor kena mees , kes tema õnnelik ja pikk elu elama ning oma laps laps nägema . leidma laps . hiio maa magama üks talu õhtu wäike poisikene wäga rahutumast . tema isa nägema säng kohal uherd auk , kust tuul sisse puhuma , toppima see puu pulk kinni , sest tema arvama tõmbawat tuul laps hirmutawat , aga warst silm tema poisike kõrwa wäikse ilus tüdrukuke , kes poisike magama ei laskma , wai tema mängima . tüdrukukene pidama nüüd maja jääma , ja kui tema suurem kaswima , teine laps üks töö tegema . tema olema wäga wirk ja tuline ja igaüks maja armastama tema . poisikene kaswima mees ja tema armastama üksinda see tüdruk , kes tema säng üks öösel leidma olema ja wõttima tema ise naese . mõni aasta elasiwa tema wäga õnnelik elu ja tema olema kaks laps . üks pühapäewa läksiwa tema kirik ja seal nägema mees oma suur ime , et tema noor naene jutlus ajal naerma , ehk küll üks naer wäärt asi nägema ei olnud . peale kirik teenistus küsima mees naer põhi järele ja tema naene wasta : " kui sina mina ütlema , kuida mina sina maja olema saama , siis tahtma mina ka sina öölda , mikspärane mina kirik naerma ." mees ei arwanud miski paha see tõuswa ja lubama see , sest tema isa olema juhtumine tema mitu kord kõnelnud . Naene ütlema : " mina nägema kirik sein peale suur hobune nahk naelatu olewat , kes peale wanapoiss kõik see nimi ülesse kirjutama , kes kirik magasiwa ehk muidu lobisesiwa ehk jutlus tähele ei pannud . nahk saama wiim nimi täis ja wanapoiss pidama tema oma hammas laiem wennima , kus juures tema oma pea wasta sein peksma ja hirmus nägu tegema , see üle naerma mina ." " no , nüüd tahtma mina ka sina öölda , kuida sina mina maja tulema , aga enne pidama kodu minema ." kodu tõmma mees puu punnima uherd auk eest ära ja ütlema " siit olema sina sisse tulnud ." sell silmapilk aga kaduma tema naene läbi uherd auk tua ega tulnud enam ilmaski tagasi , ehk noor mees küll ise pool pime tema järele nutma , sest tema ilu ja lahkuma ei läinud mees meelest . tema laps aga kaswasiwa suur ja elasiwa õnnelik elu . Rahwa rääkima , et tema ema tema wee mõni kord salaja waatam käima ja tema sala warandus maja tooma . neli kingitus . neli laps mängisiwa üks pühapäewa Peipsi järwe ääres . üks wana mees pikk , hall habe ja juus tulema see juur , waata tükk aeg see mäng ja ütlema : " laps ! mina rõõmustama sina üle , sina olema oma aeg lapselikult täna pruukima ; kui sina aga suur kaswate , siis minema iga pühapäewa kirik ehk lugema kodu raamat , aga ära eladeski argipäewa töö tegema . sina olema mina iga üks wäikese kingitus kaasa tooma , tulema siia ja walitsege ise !" laps jooksiwa wanamees juur , kes kiwi otsas istuma , ja tema süli oliwa : wäike wene , wäike wasar , wäike ader ja wäike raamat . " mis mina see tegema " küsisiwa laps . " Wõtke aga igaüks üks asi ja siis tahtma sina öölda , mis tema pidama tegema ." laps wõtsiwa igaüks üks asi . Wana mees tõusma püsti , waatas nii läbi lõikawate silm laps otsa , et see üsna wärisesiwa ning ütlema : " see asi hoidma hästi paigal ja ära see mitte murdma ega kautage . kui sina mees saama , siis püüdma weneke saaja kasu , ader saaja kündma maa ja harima põld , wasara saaja taguma raud , aga raamat saaja lugema ühtepuhku raamat . igamees sina seast pidama aga mina anne auu sees , siis käima sina käsi hästi ja sina saama kõik wanaks ja rikas ning kõik rahwas auustama sina ." Wana mees kaduma kiwi alla ja järw kohisema tükk aeg kangeste . poisike pistsiwa oma asi põu ja jooksiwa kodu , kus igaüks oma anne salajas hoidma . Wasara poiss olema keha poolest kõige tugewam . tema minema sepp juurde poiss ja tema töö pää hingama suur õnnistus . tema nimi olema Mustpea . kui walmis meister asuma tema wiim Peipsi järwe äär elama , kus Sõõra jõgi ehk oja järwe jooksma ning kus juba mõni kalamees urtsikk seisiwa , ja tegema oma töö laitma . kõik poolt mõisa ja loss tooma tema töö ja terwe küla nimetama tema nimi järele Mustwee , mis nüüd juba wäikene linn olema kosuma . Weneke saaja kaswima suur , rändama mõni wersta Mustwee lõuna poole , ehitama ise maja ja püüdma kala . tema olema nii suur õnn , et terwe kihelkond ise tema kala kosutasiwa . tema olema walge kähar pea ja rahwas nimetama tema Kasepeaks , mis nimi wee täna suur Eesti küla Peipsi rand kandma . ader saaja kaswima suur , saatma samm Peipsi põhi poole ning leidma wäga kena koht mets sees suur kuusk all ulualune öö puhkamine . teine päewa raiuma tema mets maha , puhastama maa ja tegema põld . Warsti tulema ka teine tema juurde elama ning tema asutasiwa Ulwi küla , mis weel täna see nimi kandma ja kus wäga wägewa wilja maa kroonu kaitsmine all seisawa . tema surema kui rikas põllumees , kõik kihelkond auustatud , sadandam elu aasta . raamat saaja hulkuma mõni aasta mööda maa , õppima wanem walitsus all lugema , rääkima mitu keel , tundma mõni kiri , käima saadik Saks maa , keel tulgiks Türgi maa , waenu kustutaja Wene maa . saama wiim wanem . ropsima Rootslane Rootsi maa , taguma Taanla Taani maa . mõistma kohus kõik , õigus õiglane . tema nimi auuks ja kinnitus rajama kesket maa Lääne meri ja Peipsi rand wahe uus kihelkond ning nimetama Jaan kihelkond , mis nimi tema wee täna kandma . nii käima laps kõik , kes näkk sõna kuulsiwa , käsi hästi ja tema saiwa kõik kuulus mees , kes praegu wee mäletama . näkk . Pärnu linn arwata kakskümmend wersta põhi pool meri ääres elama wanal aeg tugew kalapüüdja Kuusepea . tema olema üks ainuke poeg Pihlakas . Wanema ellitasiwa ainukene laps üliwä ning tema tegema sellepärast mis tahtma . üks päewa küsima tema isa käest hobune lust sõit , aga isa ei lubama . poiss süda minema põlema , tampima jalg wasta maa ja ütlema : " taat ! mina wõtan hobune oma lua , sest mina tahtma see ". isa ütlema : " poeg , ära minema sõitma , sina murdma oma kael !" aga poeg ei kuulama isa keelduma , wõttima hobune koppel ja sõitma see nii kaua kunn loom maha kukkuma ja ära lõpes . õhtu tulema tema kodu ning kõnelema naerma oma tänane juhtumine . isa wandus hirmsaste , aga ei karistama poeg sugugi . teine päewa kõndima poiss meri ääres ning nägema wäga ilus hobune sööwat . tema astuma ligemale , püüdma kinni ning tahtma eilane sõit jälle sõitma . korraga kuulma tema isa hea selg taga , kes tema paluma maha kargama ja ära põgenema , aga tema olema nagu nael hobune selg kinni naelutud . hobune jooksma tuhat neli meri poole ja kargama wiim merde , kus tema kõige poiss laenete sisse kaduma . Wanema nutsiwa poeg kaua aeg taga , kes näkk olema uputama . Wee täna päew sõitma mõni kord näkk rand ääres poiss ja hirmutama sõnakuulmata laps . kalapüüdja . üks kewadene päewa sirutama ise üks kalamees Pärnu laht rand liiwa peale maha wäsinud konta kinnitama ja uinuma magama . pea ajama tema üks tundma mees ülesse ning ütlema : " kaua sina magama , kala kõik meri täis !" magaja wasta : " ära waleta , külamees , juba mõni päewa olema mina ilmaaegu töö tegema ja mitte poeg püüdma ; mina naene ja laps surewa nälg , kui mina täna wee ilma kodu minema ." - " ära siis magama ," wastas wõera , " wai tulema , mina awitama sina püüdma ." - " olema terwe mees ," ütlema kalapüüdja , " mina kont teewa mina walu , laskma mina wee puhkama ." - " ära lobisema , laisk !" wastas wõera wiha , " maa ülesse ja püüdma , ehk muidu mina wean sina kõik sügawama meri haud ." magaja kargama ülesse , ringutama ise ja siis läksiwa mõlema püüdma . enne päewaloode olema wene kala täis . " minema ja müüma kala ära ja too pool raha mina , pool andma naese , aga hoidma see eest , et sina kõwerus ei tegema , muidu käima sina käsi pahane , ja siis tulema homme jälle kala püüdma ." magaja mees täitma käsk . nüüd püüdma tema iga päew wõera mees kala , kes pool raha peale müümine wasta wõttima ja siis kalamees jälle riist eest mõni kopik , kui ka weu raha tagasi maksma . töö järele kaduma tema aga iga kord suur kiwi taha . Waene kalamees saama jõukas ja ehitama ise wäikese maja ning uus wene . üks päewa müüma tema kala ära ja mõtlema : " oot , oot ! mina andma oma wõera täna wähem , ega tema kohe aru ei saama ." see tema ka tegema , aga teine päewa olema kala õnn hoopis wäiksem ja wõeras mees waata mõni kord hale silm mees otsa . õhtu aga käskima tema kala ära müüma ja poolt raha jälle tema tooma . mees tegema see , aga andma täna wee wähem wõera . meri aga ei saama tema enam sugugi kala . Wõeras mees ütlema kalamees : " sina olema mina petma ja kaks päewa raha wõeriti jagama . Walmista ise surm !" mees paluma wasta ning ütlema õigus tegema olewat , aga wõeras harima tema pea kinni ja wiskas tema kui õlg kõrs merde . kaks päewa pärast leidma surema keha meri äärest ja matma maha . lesk naene nutma kibedane mees haud peal . Äkiste puutuma üks tugew mees tema külge ja ütlema : " ära nutma naen , wai olema rõõmus . sina mees olema wiim wõlla surm surema . mina olema tema tema kuri elu alustus merde wisanu . säh siin olema kott täis raha , mis tema olema teenima ja mina juurde rent peale annud . mina olema meri näkk ." Naene waata ümber , aga ei nägema enam üks mees , wai siidine rahakott täis kuld seisma tema ees ja tema süda minema korraga rõõmus , pööris kodu ja elama oma laps õnnelikult . kabel herra . üks Wigala herra olema waga kuri ja tige ja waewa walla rahwas ilma arm . kepp ja piits hüüdsiwa kubjas käes hommikune õhtu ja õhtu hommik . kõige wiletsam elu aga olema mõis kutsar . kui herra kottu ära olema , wõisiwa teine lahkemalt hingama , kuna kutsar siis alles tõsine piin päewa algasiwa . Wiima surema tige herra ära . enne surm olema tema üsna kirik lähedale wäikne kabel laskma ehitama ; sinna kabel käskima tema ise matma , lootma , et wanapagan tema sealt mitte käsi ei saama . aga juba teine öö kuulma kutsar walju sõit müdin ; tema arwab , et wõera saks mõis tulewa ja jooksma tall poole hobu wasta wõtma . Kudas ehmatama tema aga , kui nägema , et tore tõld kaheksa süsimust täkk tuhat neli tõld ees sõidawa ja täkk ise suu ja ninasõerm tulema rada wälja jooksma . ja kes pukk peal istuma , ei olema keegi muu kui endine mõis herra , kuna wana pagan ise selite tõld seisma ja ajawiite piits oma kutsar tublis pihta andma . mõis trepp ette jääwa hobune seisma ; wanapagan kargama tõld ja surema herra pukk pealt maha . uks lähäwa tema ees iseenesest lahti , mõlema astuwa sisse ja käiwa siis walju kolin ja mürin üks tua teine . kui wiim kukk laulma , jooksewa mõlema kärmeste õu , õu herra pukk ning wana pagan tõld . hobune panewa nagu tuul minema , sarwiline aga haklab piits jälle tubline herra nahk parkima . kutsar waata see kõik kõrwalt pealt ilma et lähemale minema olema usaldama . teine ja iga järgmine õhtu seesama palk . kutsar olema esiotsa wäga rõõmus , et herra nüüd tema tegu käsi makseti . pikk peale minema tema asi liiaks . seni kui wanapagan ja herra mõis öös kolistasiwa ja müristasiwa , ei saama kutsar silm kinni . kui lugu ei paranema , minema tema tark juurde nõuu küsima . tark kostma , et wanapagan ja surema herra kodukäimine kautamine muu ei olema tarwis kui iga kabel aken risti ette tegema ja see peale aken kinni müürima . küll siis mõisarahwa öösine wõeras lahti peaseda . Wahe aeg olema proua suur ahastus kõik tegema , et kodukäija ise eemal hoidma , aga asjata . üks ei teadma nõuu . proua pakkuma wiim see tünder kuld , kes abi saatma . kutsar , kes tark käsi õpetus tooma , arvama herral piin küll juba olewa ; tema minema proua juurde ja lubama kodukäija kautada , kui see tema lubama hind maksma . proua tõuta maksma . see peale õpetama kutsar , mis proua pidama tegema laskma . kabel aken müürima kinni ja olema see saadik kinni . kui kutsar see peale proua käsi maks minema nõudma , käskima proua tema ootama , sest tema ei wõida mitte julgema olema , et herra wanapaganaga uues öös tema kiusama ei tulema . kutsar ootama mõni nädal , aga seesama wastus . kolmas kord ka parem palk ühtigi . nüüd saama kutsar selges aru , et tema sugugi palk ei tahetud maksma . Weel kord minema tema proua juurde ja ähwardama herrat uues kodu saatma , kui proua tõutu ei täitma . kõik ilma asjata . kutsar ei mõistma nali . ilma aeg wiitmata sammuma tema kirik kabel juurde , raiuma üks aken kohta auk sisse ja lööma risti eest ära . see peale minema tema kodu nagu ei olema miski sündima . kodu ootama tema igatsus õhtu . õhtu tulema ja tema üks wana wõera : kaheksa hobune tõld sõitma müdin õu , herra pukk , wana pagan tõld . kukk laul kolistasiwa ja müristasiwa tema jälle mõis . - teine hommik olema proua esimene asi kutsar ise juurde kutsuma ja paluma , et tema kodukäija jälle kinni panema . kutsar nõudma lubama palk . sedamaid laskma proua kutsar tünder kuld wälja maksma . kutsar wõttima see eest mürissepp kaasa , näitama tema kabel aken auk kätte , laskma uus risti ette panema ja siis auk kinni müürima . see saadik ei tulnud wanapagan ega herra enam mõis wõerus . Peipsi järw . muiste walitsema kord mina maa wägew ja kuulus kuningas Karkus . sell aeg elasiwa paks mets sees hirmus karu ja metshärg ; põder ja metshobune lippasiwa kerge jalg seal nii et puu ragisesiwa . ei olnud siia wee wõera maa ei kaupmees oma laewa ega sõjamees terawa mõega tulnud ristitäht üles asutama , wai täieline wabadus elama alles rahwa . kuningas Karkus maja olema kallis hiilgawas kiwi üles ehitama ja läikima eemalt otsegu kuld , mis päewa paiste särama . püha hiis lähedal , kus kolm walget hea ja kolm must kuri waimu asusiwa , seisma kuningas loss ; seal elama tema kõige oma perekond . Waenlas kartsiwa tema wäga ; tema oma rahwas armastama tema nõnda kui olema tema see tõsine isa olnud . tema olema rikas ja kuulus , aga siiski puuduma tema üks asi , mis tema suurem õnn arwa olewa , see olema : tema naesel ep olnud sigidus . tema tõutas walgete jumal palju ohwr andma , kui tema tema palwet kuuleksiwa ja tema ihaldamine täidaksiwa . ja waata : seitse aasta pärast kuulma tema palwe , ja tema armas abikaasa saama nurgawood kaksik . üks olema poeg , nii nobe ja terane kui taat ise ; teine olema tütar , walgeruge pea , ja silm kui sinikas jaanilill , naeratama kätki eit wasta . kuningas ohwerdama rõõm walgete jumal rohke and , nõnda kui tema tõutanu ; must jumal aga puhkesiwa tuline wiha täis , et Karkus tema miks ei pidama , sest tema arwasiwa ise ka tähelepanemine wäärt olewat . tema ässitasiwa sellepärast paha waimu , kes surm üle walitsema , et tema oma paha , suretawa silm kuningas pojuke peale waata ja tema ära hukkama . lapsuke kosuma seni nähtawalt ja tegema wanem rõõm kui juba keeleke suu liikuma ja isa , ema wõi ütlema : aga siis käima paha silm tema üle ja panema tema kidunema . mõni aeg pärast olema noor wõsu surm närtsind ja matma maha . õde Rannapuura jääma elu ja õitsema kui lilleke ihk ja hing poolest kuninglik wanem rõõm , kes ainus laps tema nüüd olema . õelus wiha ep olnud poolik töö wee mitte kustutama ; tema lasksiwa sellepärast , kui kuningas tütar seitse aastane saama , tema üks wana kuri nõid küüsi sattuma . see nõid nimi olema Peipa . see wiis Rannapuura ära oma hirmus pesa , mis Ingrimaal kõrge mägi all kalju sees olema . kümmekond aasta elama õnnetu lapsuke seal jäle ja hirmus paik ! kui palju Rannapuura waewa pidama nägema ja kui karm wana nõid Peipa tema wasta ka olema , kosuma Rannapuura siiski ikka enam ja enam , seni kui neitsi-ealine saama . ei nägema maa peal kusagil nii ilus neitsi kui Rannapuura . otsegu koit wara hommik madal taewa piirte punetama ja selge ilm kuulutama , nõnda paistma Rannapuura lahke nägu , täis õnnis rahu , ja tema silm wõi nägema , et tall süda nagu ingel olema . Karkus teadma küll , kus tema tütar wangis seisma ; see olema tema üks hea waim kuulutama ; aga ehk tema küll wägew olema , ei wõinud tema jõud ometi Peipa ja õelus kavalus ja wäe wasta miski . sellepärast ei wõinud tema ka mitte lootma , et tema tütreke häda org peane . Wiima halastasiwa walge jumal Rannapuura ja tema wanem peale , sest kuningas olema see ärdaste paluma ja tema suur and annud . aga tema ei julgema mitte suisa wägewa Peipa kallale minema , wai läksiwa kawalane ümberkaudu tema sõdima . tema läkitasiwa salaja üks tuike , kes tema teenistus olema , Rannapuura hõbekamm , hari , suur õun ja lumiwalge wood lina ja lasksiwa tema ütlema : hoidma see neli asi , mis walge jumal sina läkitama , ja põgenema nii pea kui sina iial wõi oma wangikoda . kui Peipa sina taga aeg , siis wiska walgei jumal abi hüüdma esmalt kamm oinas selg taha maha ja pärast , kui see mitte ei aitama , hari . ei hoolima tema see , wai tungima siiski sina kannule , wiska õun , ja wiim wood lina oma selg taha . panema hool tähele , et sina wisate ei eksima . Rannapuura tõutas tuike , kes tema see sõnum tooma , kõik meel pidama , mis tema kästud , tänama walgei jumal ja saatma tuike tagasi . kui Peipa esimene teisipäewa pärast kuu loomine südaöösel kaksiti wana kuluma ahi looma selg istuma , nõnda kuida nõid Ingr ja Eesti maa iga aasta kolmandam , kuuendam , üheksam ja kaheteistkümnem kuu loomine ajal see tegiwa , ja nõnda kottu ära sõitma , pugema Rannapuura enne koit oma wangikoda wälja ja wõttima see neli asi , mis tema olema läkitama , kõrwaline nurk kaasa . tema jooksma nii ruttu kui suutma , otse kohe edasi isa loss poole . Lõune olema hulk maa käima . nüüd waatas Rannapuura tagasi ja nägema ehmatama , et tema wangikoda perenaene wana hirmus nõid Peipa tema taga ajama . Raudwemmal parem käsi , kes põgeneja ähwardama , istuma tema määratum kukk selg ja jõudma parajalt põgeneja kann . Rannapuura wiska walgei jumal abi hüüe hõbekamm selg taha . silmapilk wenima kamm woolaja jõgi , mis mitu peenikoorem pikk , wäga lai ja sügaw olema . Peipa põrmitsema tuline wiha oma wang üle , kes teine pool jõgi kerge jalg edasi ruttama tema kaugele maha jätma . tükk aeg pärast aga leidma paharet jõgi üks koht , kust jalgsi läbi saama , ja ruttama uuene põgeneja järele . nüüd paiskama Rannapuura hari selg taha wasta maa ja waata : iga harjas sirguma üles suur puu , nõnda et paks laan see mõlema üks ära lahutama . läbi mets ei saama nõid ratsuti oma põrguline turi peal sõitma , wai pidama terwe päewa sõitma , enne kui ümber laas peasis . kaks öö ja üks päewa olema õnnetu põgeneja ilma eine ja ilma uni edasi jõudma ; nüüd olema jalg wäsinud ja wõim lõpekord . mis ime , et teine päewa pärast lõuna kuri waenlane jälle kallale kippuma . Rannapuura wiska nüüd õuua selg taha . õun kerkima üles märatu kõrge raudkiw mägi . kitsas , kõrge teerada , otsekui olema madu lookama tema rajama , juhatama küll üle mägi , aga enne kui Peipa sealt suur waewa üle saama , kippuma jälle lõuna kätte . Waene neitsi ei olnud kaugele jõudma ; wäsimus olema tema tükk aeg magama uinutama . üles ärkama tundma tema ise küll tugewama , aga häda olema ka jälle määratum kaswanud . nõid olema nüüd kolmandama päewa õhtu nõnda lähedale jõudma , et Rannapuura isamaja eemalt nägema enam kuhugi ei wõinud põgenema . õige aeg tulema weel meel , et neljas asi maha wiskam jääma . Suur häda wiska Rannapuura lina maha . see hakkama kohisema ja paisuma lai suur järwe , kes laine walge wahuma Peipa ümber kurjas möllasiwa . kange torm peksma wett ja wahtu nõid wasta silm ; ei aidanud enam tema põhjatu tigedus ega põrguline kukk , tema ratshobune , kes ka wiimne häda käes olema . küll tema sirutama tiiwu ja kael , nokk lai lahti ; küll tema nurjatu rabelema , et wee seest wälja saama , aga kuhu tema peasima : ära tema õelus kõngema sellegipärast . Peipa wandus kuri suur kisa kõik paharet abi hüüdma . siiski ei wõinud see must parata : wanamoor wau hulgu põhi . seal tema mässama praegu wee ära rääkima walu sees . Auk ja hirmus sügawuse elajas näriwa ja piinawa tema lõpmata . tema peksma käsi ja jalg , ja sirutama ja wenitama soon välja juures waewas ; sest tulema , et see järw , mis nüüd tema nimi järele Peipsi järweks hüüdma , alati laenetama ja tormama . kuningas Karkus nimi kandma praegu weel Karksi kirik . Rannapuura , kes hea terwis oma isa juur tagasi jõudma ja lühike aeg pärast ise würstlik peigmees leidma , tuletama mina Ranna-Pungerja mõis ja wald meel , mis Peipsi järwe põhi pool kallas Eesti ja Liiw rada peal seisma . see jõgi , mis hõbekamm woolama hakkama , olema Pliha jõgi oma hali weega . kes see jõgi tundma , wõib küll ära mõistma , et tema kamm sarnane olema . parem ja pahem poole otsekohe tee pealt ära põikama , nagu olema tema üks kamm pii alla , teine üles rajama ja Naroowa jõgi oma märg wala , kukutama tema see selts ise meri . hari sarnane mets seisma mitu sada aasta , kunn kaks sada aasta eest Rootslane Poolakas Liiwimaa sõdisiwa . Poolakas oliwa seal mets sees warju , aga Rootslane pistsiwa mets põlema ja põletasiwa tema suutum ära . see mägi aga , mis Rannapuura õun üles kaswa , seisma tänapäewani , kuid raudkalju ei olema tema enam , wai paa . kättemaksmine . üks Rõngu ja Rannu herra oliwa wäga suur sõber . üks ei tegema miski ilma teine . alati oliwa tema üks teine koos . Wiima tõusma tema wahe ometi tüli . Rõngu herra sõitma Rannu , tegema lahe ja mahe näuguma , nagu ei olema miski juhtuma , kutsuma kodu minema Rannu herra poeg ise juurde wõeraks ja kässima Rannu herrat kolm päewa pärast poeg järele tulema . Rõngu jõudma laskma aga Rõngu herra koka Rannu herra poeg sedamaid kinni wõtta , poiss pea otsast ära raiuma ja siis kelder wiia . kui isa kolm päewa pärast poeg järele tulema , paluma Rõngu herra Rannu herra ise juurde lõune . Lõune roog laskma Rõngu herra koka tapma poiss liha küpsetama ja siis söömalaud wõera andma , ise aga loom liha ette panema . kui Rannu herra sööma , küssima Rõngu herra , kas tema teadma , kes liha tema sööma . ja kui Rannu herra ei ütlema teadwa , laskma Rõngu herra tuapoiss Rannu herra poeg pea kauss laud tooma ja isa ette panema . hirm kargama see laud äärest püsti ja tõmmab mõõk kätte . Werine wõitlemine algama . Wiima pidama Rannu herra ometi põgenema ja kodu paras aeg ootama , mill kuri kätte tasuma . seesama Rõngu herra olema wäga rikas . tema proua ajama ütlemata uhkus ja toredus taga . oma ainukeseli tütar laskma tema iga päew kakskümmend rätsepp kleit tegema . ja wiim ei olnud see wee küll ; Saks maa tellima tema abiline juurde . Wana sarwik ilmuma ise üks saksa maa rätsep näu . nüüd tegema tütar sarwik abi niisugune kleit , kes sarnane teine kusagil pool maailm ei olnud . kõik rahwas rääkima sest tore kleit . kui kleit wiim täies walmis saama , hüppama wanapagan üks jalg pealt teine ja naerma ise waljuste . see saadik kaduma õnn Rõngu loss . Rannu herra tungima üks öösel Rõngu ja purustama loss ära . proua peasima põgenema , aga kõik tema wara olema otsas ; tema pidama wiim Haapsalu nälg surm surema . Otepää warandus . sell aeg kui Otepää wee tore loss olema , matma kord sõda korral tünder täis raha loss mägi sisse maha , kust tema pärast sõda enam wälja ei tooma . Hiljemal aeg kui loss ära olema lõhkuma , tulema üks peremees kange himu maha maetud raha ise saama . tema minema tark juurde küsima , mill komme raha kätte saama . tark käskima tada pühapäew jutlus ajal paar haokubu selg wõtta , loss mägi kandma ja seal seisma . mis siis sündima , see olema tall tarwima ootama . mees tegema , mis tark käskima . tema ootama loss mägi , aga ei nägema keegi . jutlus aeg lähäb mööda , rahwas tulema kirik wälja . mees ei ilmuma ikka wee miski . Wiima wäsima tema ootamine ära , wiskab hagu selg maha ja hakkama kodu poole kõmpima . korraga tulema tema wanapagan kirik poolt wasta ja andma hirwitama tema raudwemlaga , mis tall käsi olema , kolm niisugune mats , et wemmal käsi kõweraks minema . kui see sündima , kaub sarwiline nagu suits mees silm eest ära . Suur walu sammuma mees kodu poole . kodu jõudma heitma tema sedamaid wood . aasta otsa põdema tema , kunn wiim surm tema siit ilm ära koristama . Warandus seisma aga praegu wee mägi sees warju ja ootama oma wäljakaewaja . Õisu ja Kariste järwe . muiste ei olema Õisu järwe olnud , wai olema hiljem alles Tallinn maa Õisu mõis sinna tooma . üks päewa tulema põhi poolt suur must pilw kui kott , mis kõik Õisu järwe wee ise sisse wõttima . Pilwe ees jooksma suur must härg wihane möira ja pilwe sees ülewa lendama üks wana mees . kes üks lugu suur tuhin hüüdma ! " järi Õisu ! järi Kariste !" - kui härg sinna kohta olema saama , kus praegu Willand Lood kõrts seisma , wiskas tema wihas oma sarwe maa sisse ja kaapima kord jalg , kust kaks suur ja sügawat auk järele jäiwa , mis iga Willand poolt tuleja parem käsi Lood kõrts ees tee kõrwa praegu wõib nägema . kui pilw sinna paik jõudma , kus Õisu järw ja mõis seisma , oliwa inimene parajas hein tegema , kes , kui tema nägiwa , et nii suur must pilw tulema , wee rutt oma hein kokku püüdsiwa panema . kui pilw tema pea kohta saama , sadama sealt seest maha esmalt suur puu pea nuga ja pärast müdin ja madin kõiksugu kala ja wiim wihma kui uawarrest . heinaline põgenesiwa ruttu alt ära , aga üks noorik , kes oma helmes hein saad peale olema jätma , tahtma tema wee ära wõtta , aga juba hilja : äkiste langesiwa järwe wood tema peale ja matsiwa tema ise alla . sest saadik olema Õisu järwe näkk , kes iga aasta üks inimene hing ise pärima , ja uppuma siis ka praegu Õisu järwe enamine iga aasta ikka üks inimene . nõnda olema järw Õissu saama . - nõndasama olema järw Kariste tulnud , muu kui et sinna keegi alla ei jääma ja siis seal sees ka mitte näkk ei olema . Walgjärw . enne olema praegune Helme Walgjärwe wõi Koorküla järwe asemel tore loss . seal elama üks rikas herra oma õde , kes süda keelduma armastus õde wasta põlema süttima . hea maks eest olema preester walmima tema paar panema . siiski ei julgema tema üsna oma pea see mitte laulatama , wai käskima paawst käest luba küsima . noor mõisnik läkitama paawst suur kingitus ja saama luba . ilma aeg wiitma saatma tema nüüd ümberkaudune mõisnik sõnum ja paluma see pulm . niisama kutsuma peigmees talurahwag noor mees ja neiu kokku , kes tema loss õu peal tore söömaaeg tahtma andma . kui see pulmapäewal pulm tahtsiwa minema , tulema tema loss mägi hall wanamees wasta , kes tema kodu tagasi käskima minema . Wanamehe nägu olema nii tõsine , et keegi wasta ei julgema panema , wai igaüks kärmeste ümber pööris . Saks see wasta koguma pulmatuba ots täis . kui preester laulatus pidama alustama , astuma peigmees onu peigmees ette ja manitsema tema süda , et tema õde ise mitte laulatama ei laskma . peigmees naerma aga onu manitsus üle ja ütlema ise paawst lua tasku olewat . nägema , et peigmees oma ettewõtte sisse kindel jääma , hüüdma onu : " et wõtke siis hukatus wasta , kes sina hukatus otsima !" see ütlema ruttama tema õu , hüppama hobune selg ja kihutama oma tee . kui onu teine päewa pulm maja tagasi minema , ei nägema tema enam kusagil mägi , kes otsas tore loss seisma . mägi ja loss asemel laenetama tema suur järw wasta , kes põhi aga wee sügawas wee sest loss torn ots paistsiwa . loss olema maa põhi waunud ja tema asemele järw astuma . Järw ise kandma see saadik Walgjärwe ehk Koorküla järwe nimi . Kahala järw . ligi wiis penikoorem Tallinn kaugel olema Narwa maantee ääres järw , mis Kahala järweks hüüdma . Wana aeg ei olnud see järw mitte praegune paik , wai Maardu järwe kõrwa Tallinn lähedal . et Maardu ja Kahala järw liig üks teine juures oliwa , puutusiwa tema wetewaim tihti üks teine kokku ja sattusiwa tüli . kui tema isekeske tüli enam ei jõudma seletama , tõttasiwa tema oma kaebdus Wana-taat ette . niisugune lugu juhtuma liig sagedane . Wiima tüdinema Wana-taat Maardu ja Kahala järwe wete waimu alaline kaebamine ja riid seletamine ära ja wõttima nõuuks tema tüli jäädawalt otsa peale tegema . Järw pidi üks ära lahutama , et wete waimu üks teine enam kokku ei saama ega tüli wõi tõstma . üks kaunis suine päewa tõusma suur must pilw mõlema järwe poole . Kahala järwe kohta saama seisatama pilw ja hakkama siis järwe wett ülesse tõmmama . natuke aeg pärast ei olnud endine nägus järwe enam muu miski järel kui porine sugu koht . siis hakkama must pilw oma märg koorem ida poole purjutama . Kuusalu kirik lähedal kuku korraga üks jagu wett pilwe maha . sest sündima wäike järw , mis " Tuurakakatk " nimi kandma ja mis praegu wee wõib nägema . järele jääma weekogu purjutama aga pilwe uhte lugu edasi , kunn nüüdne Kahala järwe kohale jõudma . seal olema sell aeg kena nurm . kündja ja äästaja tegiwa parajalt töö , kui äkiste must pilwe nägiwa tulewat ja see seest walju kohin kuulsiwa . Pilwe silmama tõusma üks lind inimene pea kohale lend ja hüüdma ilma wahe pidama walju heale : " põgenema mees ! põgenema mees ! Järw tulema !" - mitu paniwa lind hüüdmine tähele ja põgenesiwa rutus eest ära ; teine aga ei hoolima sest miski , wai naersiwa üksnes see üle . pea ulatama pilw see pea kohta . nüüd woola wett nagu uawarrest pilwe seest maha . kes lind hüüdmine enne kuulma ei wõtnud , püüdsiwa nüüd küll ära põgenema , aga hilja : wee wood ei laskma tema enam peaseda . kui pilw ise saama tühendanu , laenetas endine nurm nüüdne Kahala järw . Sinihallikas . Laiuse kirik õhtu poole seisma Laiuse mägi , kes lõunepool jagu Wilin mägi kutsuma . see mägi langema õhtu poole järsku alla , kust koorem wäga waene üles ja alla saama , sest tee käima just kõige kõrgem koht üle . põhi , hommik ja lõuna poole lähäb tema pikkamisi laiem . see mägi peal olema palju auk ja orga , mis nõnda sügawa olema , et mõni seest kuiwa suwelg wesi suutum ära ei kau . Wilin mägi peal olema Kalewipoja säng . Auk ehk lohk seast olema iseäranis üks ju wanas aeg saadik kuuluma . see org wõi lohk olema peaaegu kolm nurgeline , 70 süld pikk ja 50 lai ja praegu kaswab tema ümber wäikene lepik . Wihmasel aeg kiikuma see wäikene sookene nagu häll , kus miski suurem ei kaswa kui sammal ja wähä jõhwikai . kesk sugu olema weeauk , mis peaaegu kolm jalg pikk ja kaks lai ; wesi olema sinine , kust see auk ka nimi saama , sest tema kutsuma Sinihallikas . see hallikas olema wanas ümberringi wäga kuuluma , sest tema wõi rahwa usk järele wihma ja põud saatma ja see wilja ikaldus ja õnnistus andma . olema põud aeg , siis käisiwa tema kolm ühenimeline lesk naine jutlus ajal puhastama ja lai kiskuma . iga üks pidi aga labidas , reha , konks , leiwamurikas ja lauluraamat kaasas olema . Wihma aeg ajama hallikas jälle kinni , ja kohe mõjuma . kord kiskusiwa kolm lesk Anne hallikas wäga lahti , ja wihm minema warst liig . naine olema wana walu taga , sest igamees tahtma tema see eest nuhtlema . teine kord tuliwa jälle kolm naine kaugelt hallikas puhastama , aga kui tema Sootaga kõrts juurde saiwa , tulema kirikurahwas kirik wälja ja tema teekond olema asjata . - rääkima ka wee , et kolm ühenimeline lesk mees hallikas olema wõinud puhastama . kord katsusiwa see hallikas puhastama ; et tema aga enne kirik sinna saiwa , pidiwa tema Sootaga kõrts paras aeg ootama , kus tema ülearu naps wõtsiwa ja jutlus aeg mööda lasksiwa minema . kord tahtma rahwas Sinihallikas sügawu ära mööta . tema sõlmisiwa see mitu pikk köis kokku , paniwa kiwi otsa ja lasksiwa siis alla . aga kui köis wälja tõmbama , ei olnud kiw enam otsas . nüüd lasksiwa tema kiwi täidetud pada alla , aga wälja tõmbama nägiwa tema ehmatate werine oinas pea pada asemel köis otsas . ( mõni ütlewa wasika , teine jälle inimine pea ). tema tahtsiwa wee kolmas kord katsuma , aga siis hüüdma hallikas : " kui weel lase , siis langema kõik ise alla ." hallikas sügawu jääma teadmataks . tiik . Wigala loss walitse kord wäga rikas , aga kuri proua , kes oma rahwas töö kangeste waewa . Wiima saiwa kõik töö otsa . siiski ei laskma proua inimene kodu puhkama . tema arwa uus too wälja , mis inimene kauaks aeg kinni pidama pidama . Suur weerandwersta pikkus , sügawa tiik laskma tema kaewada ja sinna sisse mitu saar tegema . üks saar peale laskma tema kaksteist weskekiw üks teine otsa püsti panema , istuma tema peale ja waatas siis ülewelt kõrgelt rahwa töö pealt . kui wiim esimene tiik walmis saama , laskma tema esimene otsa teine ümmargune kaewama hakkama . see tiik keskele jätma wäike saar . juba olema tiik töö kaunis kaugele jõudma , kui proua üks päewa jälle töötegija juurde tulema , saar peale sammuma ja sealt waata , kuda kaeweti . töö minema proua meelest liig pikkamisi edasi ; tema hakkama waljust käratsema ja sõimama ja ähwardama töötegija palju kangem töö panema . kui see ümmargune tiik walmima saama , tahtma tema kolmandama tiik kaewada laskma , mis kolm kord nii pikk , nii sügaw ja nii lai kui kaks esimene kokku . kuna proua wee nõnda töötegija pragama , tulema korraga waskuss maa seest wälja , nõelama proua ja kaduma siis jälle ära . proua ei saama enam paigalt ära ; mõni silmapilk pärast olema tema juba surm ohwr saama . tema matma sinnasamasse tiik saar peale maha , kus uss tema nõelama . haud peale panema aga mälestus kiwi püsti , kuhu rõngas uss wälja raiuma . see kiwi olema wee hiljuti saar peal nägema , aga nüüd olema tema aeg hamma käes ära kõdunema . tiik kaewamine jääma proua surm pooleli ; tiik ei olema sellepärast mitte ka nii sügaw kui esimene . kolmas tiik ei kaewatud enam . 