1 Või kell seitsme-kaheksa paik olema , kui Katku Villu aidalakk hein ärkama . küll tundma tema alles keha unerammestus , aga magama enam ei saama : lu+is-kont uimlema mingisugune magus valu , nagu tema see olema tundma palju aasta eest , kui tema olema mõelnud minema kala , jaht või ühes teine kuhugi kaugemale mets mari . ja siis see lind ! see laulma , nagu tema Villu mälestus kunagi olema laulma . tema laulma ait otsas kasvav kask , mis nõtke oks kahin Villu arvama kuulma , tema laulma ka vana rohuaed teine puu , vististi aed ise ja aiateivas . laulma lepalind , häälitsema punaütt , vilistama hiline kuldnokk , kes esimene pesatäis nurja läinud või kes liiga hilja paras pesapaik leidma ; karjuma rähn lähedal mets , kukkuma kägu , silit-sulitas linavästrik , rõkkama isegi niisugune lind , kes nimi Villu ei teadma , olema kuulma , kes tema aga tundma tema laul . kuulama , seal kordama keegi iga natukene aeg pärast : viiu-vii ! viiu-vii ! kordama see pisut kähisev , nagu mitmekordne hääl , mis olema nagu vaikne nukrus . Villu ei oskama see hääl miski võrdlema , vahest ainult mõni lõõtspill oma , kui klahv sõel peal , aga tema teadma , et see linnuke olema roheline kõhualune ja tema armastama suur mets ja pikima puu elutsema , nii et tema ainult harukorril hea arvama Katku kask lendama . keegi teine linnuke algama oma laul see , et tema panema keel võrisema ilus r , vidistama siis pika-pikk ja keeruline lugu ning lõpetama jällegi vältav r-iga , mis punkt otsa vajutama t . tema kuulama tulema Villu meel linnuke pruunikas selg ja saba , mis niisama kikkis püsti nagu sillerdav nokk . ja tema r ... rtab ning laulma , laulma ja r ... rtab , nii et aina lust kuulama . Villu tahtma täna kiitma see nimetu linnuke , kes armastama oma pisitilluke pesa tegema värske puusüld , mis seisma keset raiestik , kus valuma kõrvetav päikene ja kus õhk olema magus vaigulõhn . Villu tahtma ise laulma hakkama ja hõiskama , nii et mets ja hiis kesk soo ja raba vastu kajama . Villu tundma täna siin aida-lakk , et ka tema otsima laul miski nimetu , mis tulema ei teadma kust , tooma aimama rõõm , kergus , peaaegu meeletu . see olema sama tundmatu , kes tema tänini maailm ümber vintsutama , tema jooma ja kaklema ajama , tema kinnitama , et üks või teine neiu hääl , üks või teine pilk , üks või teine juuksepalmik olema õndsus ja igavik . tema , Villu , olema see tundmatu ikka uskuma , olema uskuma ja usk pärast kõik mäng pannud , nagu viimane kord , kui tema võitlema kümmekond ja sattuma vangimaja tapp ja taba taha enam kui terve aasta . eile õhtupoolik saama tema vaba , sõitma linn välja ja jõudma öösel kodu , kus tema aidalakk magama pugema , ilma isa või ema äratama , tühi kõht ja rusuma meel . aga täna ärkama olema tema rõõmus , isegi ei teadma , mispärast . kuulama kask kohin ja rõõmustama , kuulama lind laul ja rõõmustama veel rohkem . tema võima kuulama , nagu olema tema keegi teivas pea lööma ja nagu olema tema vang istuma . ka Neero võtma tema öösel vastu , nagu olema tema keegi kunagi küünemust väärt kuri tegema , haugatama paar kord ja tulema siis niuks juurde , kargama najale püsti , liputama saba , lakkuma käsi . vististi magama tema praegu aidavahe värav ees ja ootama tema , Villu mahatulek . ainult inimene , see olema teisiti , see muidugi ei andma andeks , ei unustama nii pidama , sest Villu olema tõstma käsi inimene vastu , kes olema puss pidu . ema vahest ei ütlema küll miski , aga tema silm tõusma kahtlemata vesi täis , kui tema Villu nägema . ainuke , kes silm tema ehk võltsimatu õnn lugema , olema Eevi oma poeg , sest tõepoolest istuma Villu ju tema pärast kinni : Eevi silm pärast istuma Villu vang . Eevi olema esimene naine , kes pärast Villu kinni pidama istuma , teine olema kaasa tooma ainult kas tühi tüli või meeletu joomine . Villu isegi ei teadma , miks , aga alati , kui tema olema tegemine olnud naine , olema pidama tema jooma ja kaklema , muidu sattuma tema väga harva teine pahukse . Villu mõte segama aidauks kriiksumine ja ema hääl , mis ütlema : " noh , Neero , mis siis sina aru täna olema läinud , et sina aina aidavahe värav ees kükitama ? kas sina parem paik ei olema " ema sõna äratama tema ise kui ka koer vastu õrnushoog Villu süda . tema olema tahtma hea olema üks kui ka teine . tema olema tahtma , et ema olema võima oma poeg vastu võtma , nagu võtma see karvane neljajalgne , kes ei tundma peale rõõm nähtavasti miski muu . ema minema aitama , kohmitsema seal miski ; vististi lõikama tema tünn liha , et hommikusöök küpsetama . ait välja tulema ja uks lukku keeraad rääkima tema uuesti koer , kutsuma tema ise tuba juurde kaasa . aga kui see sõna ei kuulama , tõusma ema mingisugune kahtlus , mispärast tema aidavahe värav ette minema , seal veidi aru pidama , siis see avama , ait vahele sisse astuma ja ülespoole küsima : " Villu , ega sina ometi lakk olema " " mina ," vastama Villu nagu patukahetseja süüalune . nüüd nagisema redelipulk , ja kui Villu istukile tõusma , nägema tema ema pea üle laka-äär kerkiv , parem käsi redelisamba otsas , pahem taldrik pekikild tänane suur püha roog . " mõtlema ja mõtlema , et mis see koer ometi seal aidavahe värav ees istuma . arvama pärast , et ehk olema sina , sina aeg pidama ju see päev täis saama , ja nägema , eks olema ," rääkima ema ja tema silm ega hääl olema mitte pisar , ainult rääkimine olema imelikult vaikne , nagu mõni suur kallis pühapäeva-hommik kunagi . " millal tema sina lahti laskma " küsima ema lõpuks . " eile , kell viis paiku ," vastama Villu . " veel eile õhtu olema mina vanamees sina jutt ," tähendama ema . " mis isa ütlema " " mis tema siis ikka pidama ütlema . ütlema , et ehk võtma nüüd ometi aru pea ." " ema , uskuma , aru olema mina juba ammugi pea , aga see ei aitama , mõnikord ei aitama see miski ." " olema liig kange , sellepärast . tahtma kõik üle olema ." " ah , mis kange või ," vastama Villu kärsitult , " aga kui mees olema , siis lööma rusikas , ära tulema puss jändama , see ajama süda täis . kui mina see peale tagasi mõtlema , mis olema , ja kui mõtlema , et Küngas Otto elama ning kiik all uuesti puss mina kallale tikk , siis , uskuma , ema , võima tema siga veel kord teivas pea valama ja minema uuesti istuma , kas või veel pikem aeg ." " mis sina nüüd ikka niisuke jutt aeg , saama alles eile lahti ja täna kallis pühapäeva-hommik ," manitsema ema . " ära minema see hulka , ära minema külakiik , tema ei kannatama sina , sina olema tema tugevam , meeldima tüdruk rohkem kui tema . hoidma tema eemale , muidu saama ise õnnetu ja ka teine !" viimane sõna helisema vaikne palve ja kaebus . " mis Eevi tegema " küsima Villu . " mis tema ikka tegema , mis tema tegema olema ," vastama ema , ja nüüd näima Villu , nagu tekkima vanainimene nutuvõru suu ümber . " Eevi olema nüüd ilmanaer , elama ema saun , õmblema , ketrama , kujuma , tegema kõik , mis pihk puutuma , et iseenese ja oma laps toitma ning katma . Näeh , mina andma teine mõni hilp , see , mis sina kirst nurk järele jäänd , paar mähe ja vöö , nutma teine , vaeseke , vastu võtma . aga poiss olema priske ja terve , ema ise ütlema , et isa ." " siis Kõrboja ajama teine ikka ära " küsima Villu . " ega tema just aetud , aga eks tema olnd ikka nii . vana Rein ise , ega see suur miski ütlema , aga eks va Madli , ega tema hingerahu and , niikaua kui tüdruk põlnd muu , kui katsuma , et tulema saama . eks tema meel olnd muidugi haige , et sina see püssiloks mööda see mets tõmbama , ja pärast leidma tema veel see viinaajamine koht ka üles . sina ise ei saand tema käsi , närima siis vaene tüdruk . ja mis tema olema pidandk seal tegema või kuda olema , põlnd tema ju oma nurk ega keegi , ainult teine tõmbama ja tõukama , pois+te-tüdruk naerma ja nokkima . Või tema täis töötegija ikka olema saand . ema juures olema tema muidugi parem . see ju ka torisema , aga oma ema olema ikka oma ema , torisema ja leppima , siunama ja armastama . nutma ja õnnetu teine , et just tema tütar see tee pidama minema ." " mis tema ’ s nii nutma , ega see Eevi igaveseks sinna jääma ," ütlema Villu . " ema asi nüüd ! eks tema olema ka mure oma laps pärast . sina istuma ju kinni ." " ah jaa , see pagan kinni !" hüüdma Villu . " aga teadma , ema , mina kõht olema tühi , olema eile lõunane söök , vangimaja keretäis ." " armas aeg !" lausuma ema kohkunult . " kus mina aru olema , olema võind isegi arvama , et ega sina ju pulmapeo tulnd ." tema hakkama hädaliselt mööda redelipulk oma lihataldrik alla minema . äkki peatuma tema , astuma uuesti üks pulk kõrgemale , nii et tema poeg nägu ulatuma nägema , ja ütlema vaikselt , alandlikult ning paluvalt : " tulema alla , rääkima ka isa . ära sina tema aga pahukse minema . kui tema sina miski ütlema , ära vastu haukuma , tema olema ju õigus ütlema , teadma isegi , vana inimene . ega tema kerge olema . Kudas tema töö olema saand rügama , kaebama pihta ja voolmed , laskma mina näppima , aga paljuke siis mina käsi suutma ." ema minema . Neero saatma tema pool teenima , nina püsti lihataldrik poole , tulema siis ait vahele tagasi Villu ootama . ja kui see lakk redel otsa juurde ilmuma , et maha ronima , hakkama koer rõõm pärast hüppama ja kilkama . " ootama , vennas , las tulema noor lind aeg , küllap mina siis kahekesi jälle minema ," rääkima Villu koer lohutama ja laskma tema oma käsi järele üles kargama . isa olema rohuaed , uitama siin päike paiste marjapõõsas vahel . poeg nägema jääma tema seisatama , ilma et sõna olema lausuma . " tere , isa !" hüüdma Villu üle värav aed . " tere , tere !" vastama isa üsna heatahtlikult . " olema tema ometi kord sina välja lasnd ." " jah , see korraks küll ," vastama poeg . " Või see korraks ," osatama isa . " kas olema veel vähe , aru veel pea põlema tulnd " " isa , mina arvama , Katku Jüri poeg põlema kumbki paras aru . Juhan olema tema ühtpidi liiga , mina teistpidi ," arvama Villu . " Juhan olema mees ," ütlema isa rõhutama , mis Villu järeldama pidama , et tema tema mitte see ei pidama . " õige , isa , Juhan olema mees , aga tema langema lahing , saama küll risti , aga langema ometi , ja sina olema see rist soe ega külm . mõni teine olema rist ilma jäänd , aga olema oma terve luud-kondid kodu toond ." " noh , sina olema tema , jumal tänama , alles terve , ainult see silm ... " see silm olema sellepärast , et olema Katku Jüri poeg . mõni teine põlema nii hooletult oma silm ümber käind . aga kes teadma , ehk olema hea , et mina teine silm puuduma , muidu olema üks Juhan läind : olema tooma sina rist ja olema ise tulema jäänd ." " sina olema tagasi tulnd ," kinnitama isa . " käsitult või jalutult , nõnda võib-olla ." " ükskõik kuda , aga tagasi olema tulnd . sina peale ei hakkama üks hammas . kuulma , ütlema , poeg , kas sina kinni istuma sugugi targem olema läind või ikka endine " küsima isa üsna otsekoheselt ja südamlikult . " isa , see olema raske ütlema , aga ühte õppima mina : töö tegema , hommikune õhtu töö , logelema , aeg viitma . olema igav ja nõnda õppima töö tegema ," seletama Villu niisama otsekoheselt isa vastu . " kui see ometi nõnda olema ," lausuma isa . " nägema , mina uppuma töö sisse ära , ei jõudma ega jõudma vastu saama . tulema sõnnikuvedu , tulema kesakündmine , heinariist tahtma joonde seadma , kõik olema ripakil ja lagund ." " küllap mina sõnnik välja käristama ja kõik joonde ajama , ära muretsema , isa ," trööstima Villu . nõnda olema mees mees viis rääkima ja nüüd tundma Villu korraga , et tema olema täieõiguslikum Katku Jüri ainuke poeg kui kunagi enne . tema minema tuba ema juurde , kes särisev pann lõhnama kanamuna katki koksima , et see kauss läbi peksma ja siis pann rasv sisse lihakild vahele kallama vang tulnud poeg magus vastuvõtteroog . " ema , andma mina puhas pesu , minema järv ja ajama linn tolm keha maha ," ütlema Villu . " kas vesi olema veel külm " küsima ema hoolitsevalt . " tühi kah , käima mina küll . karastama !" vastama Villu . ja ema pesu saama ning laudi seebitükk kahmama tormama poeg uks välja . " ära sina kauaks jääma , toit jahtuma ära !" hüüdma ema tema järele , mis peale poeg miski vastama , ilma et sõna ema kõrv olema ulatuma . tema nägema ainult , et Villu kui poisike läbi värav mets poole jooksma , Neero kilkama ja haukuma ees . see jooks tundma ema oma poeg : ikka seesama tuulepea , ikka seesama läbematus nagu aasta eest , võima oma teine silm mets pime jootma . vististi ei jätma tema oma jooks pime pea . 2 Villu jooksma esimene iil põlluserv üle , läbi värav mets . siin käima tema mõni samm , et hing tagasi tõmbama , ja jooksma siis uus hoog edasi , kuni jõudma välja suurem tee . vististi olema tema ka siin oma jooks jätkama , olema ehk paarikordne hingastamine jooksma kas või järv jõudma , kuhu pool verst ümber maa , kuid suurem tee liiv torkama tema miski silm , mis sedavõrd tema tähelepanu köitma , et tema äkki jooks jätma , käimine lõpetama , pärima seisma jääma parem silmitsemine . liiv olema mingisugune naisterahvas saabas astuma jälg ja Villu arvama olema pidama siin metsatee , mis viima Mädasoo , Metstoa ja Põrgupõhi , niisugune jälg olema . tema arvama olema võima uskuma , et üks aasta jooksul siitnurk neiu jalg nii kitsas ja väike , tema konts nii kõrge ja peen olema muutuma , nagu võima otsustama astuma jälg järgi . jälg lähemalt uurima leidma Villu , et tema tulema Kõrboja poolt ja minema sinnapoole ka tagasi . heameel olema Villu ümber pöörduma ja järele vaadanud , kui kaugele jälg viima ja kust tema tagasi olema tulnud , aga pesu ja seebitükk kaenal tuletama tema meel , et tema miski muu kodunt välja olema tulnud , mitte aga see , et naine jälg ajama . jälg ajamine olema tema lõbu , peaaegu haiglane lõbu . olema inimene , kes olema viis kõik lugema , mis iganes silm puutuma , kes ei saama vagun aken all muidu istuma , kui pidama vaistlikult lugema möödavilksatav post , numbrilauake ja vahimajake . niisama ei saama Villu üks jälg muidu mööda minema , kui pidama see heitma uuriv pilk . olema täiesti ükskõik , kes jälg olema tegema , kas inimene , mets või koduloom , elav olend või surema sõiduriist - Villu vahtima kõik peaaegu ühesugune huvi . metsloom jälg järgi püüdma tema otsus jõudma , kas loom rahulik või rahutus meeleolu liikuma , kas tema üks joon kaugele läinud või ligilähedal peatuma jääma , nii et kui himu tulema , siis tema maksma tabama minema . koduloom ja sõiduriist jälg uurimine olema muidugi teistsugune otstarve . siin pakkuma huvi üks või teine jälg järgi otsustama , kas keegi oma hobune uus raud alla lööma või ainult raudu jäänael kinnitama ; kas keegi tühjalt või koorem läinud , viimane kord harilikult ikka jalgsi kõrval kõmp ; kas keegi pühapäev hommik kirik sõitma või kodu jääma ; kas keegi puu või raudtelg vanker järel olnud ; kas keegi vana või noor hobune välja läinud ; kas keegi pastel , vana või uus saabas jalg olnud ; kas uus saabas juba pooltald all või olema ainult mõni paik rupski lööma . kümme , isegi sada pisitilluke märk jälg jutustama Villu metsanurk naaber elu+st-olu , tema töö ja toimetus . see , et teadma , kui kaua Põrgupõhi Kärla pastlapatakas vastu pidama , olema ometi vaja sinna minema ega Karla ise küsima , vaid palju hõlpsam olema tee pilk jälg heitma : see ütlema , millal pastel läbi kulu , millal tema lapp pidama alla ajama . ka Mädasoo ja Metstoa olema pastlakandja ja ka see minema oma pastel Katku värav tagant mööda , kuid iga mees olema oma jalg , oma pastel , see teadma Katku Villu ja sellepärast vahetama tema ainult harukorril üks jälg teine . tooma keegi ise laat hobune , siis olema väga huvitav jälg järgi otsustama , kas hobune suur või väike , kõrge või madal kabi ja kas tema käima tagumine jalg esimene jälg , see üle või tahapoole astuma . see lihtne tõsiasi ei ütlema uus loom kohta küll kõik , aga ometi jutustama tema üsna palju . peaasi , tema laskma arvama ja oletama , ning mis olema Villu mets püss hulkuma või üksinda töö tegema lõbusam , kui kõige tibatillukesem tõsiasi põhjal mõistma katsuma , mis tema ümbrus sündima . seesama tegema tema ka täna see naine jalajälg silmitsema , nagu olema tema mõni jahikoer , kes nina tundma metsloom magus lõhn , mis ajama saba liputama või kilkama . Villu unustama üürike suplus , tema tahtma tingimata teadma , kas jälg pöörduma järv või minema tema mööda tee järv mööda . et kõrge nõmm jälg hästi aru ei saama , siis pidama Villu pisut järvenurk mööda minema , kuni esimene soon , kus iga jälg selgesti nägema . sinna jõudma leidma tema küll hulk jälg , aga mitte otsitav , mispärast tingimata oletama pidama , et arvatav võõras tee kõrvale olema pöörduma ja järv läinud . Villu ruttama sinna tema järele ja otsima järv liivane perv , kust vesi pisut taganema , otsima , kuni tema leidma vana tuttav jälg , välimus järgi otsustama pärima värske jälg . tema leidma ka paik , kus mätas istuma ja jalg niiske liiv tallama , kuna kepp või varjuots olema joon vedama , mis Villu veel kord näima tõendav , et see inimene olema siitnurk elanik . aga ometi pidama tema siinne ümbrus tuttav olema , sest muidu olema tema teadma istumine paik valima , kust vaade järv kõige avaram ja ilusam . inimene jälg seltsima siin koer jälg , värskus poolest mõlema üheaegne . olema veel muu märk , mis laskma oletama , et koer ja inimene jälg ühte kuuluma , et tema vahel valitsema mingisugune sõbralik side . eriti võima see järeldama see silmapilk , kus inimene mätas olema istuma , jalanina liiv tonkima ja kepp sinna joonistama . siis olema koer nähtavasti inimene ees seisma , olema oma nina tema põlv pannud , olema tema käsi lakkuma või see käsi olema tema pea silitama . jah , nii pidama see olema jälg järgi otsustama . aga kus olema koer , kes olema nii suur jälg nagu siin liiv ? aasta tagasi olema niisugune jälg ainult Kõrboja Mousi , mujal olema kuskil ümberkaudu nii suur jälg koer , Villu teadma see kindlasti . aga ehk olema vahepeal mõni ise uus suur koer tooma , mõni , kes hangeldamine ja viinaajamine üleöö palju raha kokku kraapima ja nüüd varas ning mõrtsukas kartma ? võima olema , aga varemalt olema ainult Kõrboja Mousi niisugune jälg ja tema jälg vastu ei saama keegi , vahest ainult isahunt . aga kui oletama , et see olema Mousi jälg , kes olema siis olnud see inimene ? olema ehk keegi Kõrboja suvitama tulnud või ainult niisama muidu käima ? ega ometi preili ise kodumaa olema saabuma ? Villu seisatama üürike . nagu unistus kangastuma minevik ... ja-jah , preili ise võima see küll olema siin järv ääres , tema jälg Villu ei tundma , ei , tema saapajälg ei tundma Villu mitte . küll tundma tema millalgi tema paljas jalg jälg , aga siis olema tema veel täiskasvanud inimene , siis olema tema veel sõna tõsine mõte preili , olema ainult plikakene , kes armastama mööda mets jooksma , pikk pats piht , mõnikord lahtine juus tuul käes lend . olema tema ehk nüüd tõepoolest kodu tulnud segane aeg tõttu ? " ema pidama see teadma ," lausuma Villu endamisi , kiskuma ruttu riie selg , panema tema sinnasamasse paik , kus naine olema istuma , ja hüppama vesi . vesi tunduma alles jahedavõitu , kuid ujumine kõlbama tema Villu väga hästi , tooma keha mingisugune ootamatu rõõm . Villu ei jätma enne , kuni olema jõudma mõnikümmend samm taha liivapõndak , kus vesi ulatuma vaevalt põlv . siin seisma tema päike paiste , pilduma käsi , venitama lihas , ringutama kogu oma kuus jalg pikkune keha , tõmbama kops kui lõõts tuul täis ja ise ootama hõiskama kõik jõud ümbritsev nõmm , mis kõlama kui karjane pasun . järveots kajama hääl tagasi , nagu olema sealt keegi vastu hüüdma . see hukutama mees ikka ja jälle hõiskama , huikama , nagu olema tema karjapoiss mets . issand jumal , kui hea olema jälle kord olema vaba ! veel hiljuti ei aimama Villu , et vaba olema olema nii hea . järv kodu tagasi jõudma olema Villu esimene küsimus ema : " kes olema järv ääres käind " " järv ääres " küsima ema arusaamatus vastu . " järv ääres ja ka tee , suur tee , mitte mina teel , siin see jälg ei olema ," seletama Villu . " kust mina vanainimene teadma , kes järv ääres käima ," rääkima ema hääl ja näoilme , nagu huvitama see asi tema üsna vähe . " eks seal käima kõik , nagu ikka . Mädasoo Eedi ja Kõrboja Mikk tahtma tänavu kevad kiik jälle üles ehitama , mis sina ajal ära lõhkuma , aga Kõrboja vana põlnd lubama and . poiss küll mangund , aga vanamees olnd kui raud ." " mis tema siis pea olema läind , esimene kiik ju lubama ," ütlema Villu . " Ütelnd poiss , et minema riid , et mina ei tahtma , et mina mets riidlema , viimaks pistma mets põlema . aga poiss põlema järel and , mangund ja mangund , et ega tema riid ei minema , tema viinavõtja ei olema , muudkui andma aga luba , tema kahekesi , Eedi ja Mikk , hakkama kas või kiige pärast käemees , et riid seal ei tulema . ja kui pidama tulema , siis lõhkuma tema ise oma käsi kiige ära . see peale põlnd vanamees enam miski vastama ja siis ütelnd tema , et las Anna tulema kodu , küll tema lubama või keelama , mis tema tema vanainimene tüütama . poiss küsima siis , et millal preili tulema , tema tahtma kiik varsti üles ehitama , noh ütlema , nii nelipüh , ning vanamees ütelnd , et suur ristipäev , siis olema Anna kodu , tulema tema siis Kõrboja ." " nojah , mina arvama kohe , et kes muu võima niisugune jälg olema kui Kõrboja preili ja vana Mousi . ikka elama alles ? olema juba minev aasta teine haige , pidama ikka maha laskma , aga ei keegi ." " oh , see olema suusoojaks ainult nõnda rääkima !" seletama ema . " ei va Rein see luba . ütlema aga , et las tema elama pealegi , kuni Anna kodu tulema , küll tema siis vaatama , mis Kõrboja tegema pidama , kes tapma , kes elama jätma ." " ega siis preili ometi jäädavalt Kõrboja tulema " küsima Villu , kes uudishimu aina kasvama . " mis tema siin mets tegema hakkama " " ei teadma , mis , aga rääkima , et tulema . muidu , kes teadma , aga nälg ajama teine kõik Venemaa põhi välja ja küllap nälg maitsma ka Kõrboja leib ," arvama ema . " ega mina nälg olema , et sellepärast Kõrboja pidama pugema ," vastama Villu . " mitte just see , aga rääkima , preili olema haiglane , kõhn jäänd teine ja ei saama öösiti hästi magama ," seletama ema . " noh , magama võima Kõrboja küll hästi ," naljatama Villu . " olema vana Rein ise oma iga seal lõõsand ja jätkuma uni ehk ka preili ." " ei , vana Rein tahtma koht preili käsi andma , nii et preili olema peremees ja perenaine , täiesti otsaline . vanamees ei tahtma enam miski liigutama , ütlema , et mis tema see saama , kes tema see koht pidama , kui ainuke laps mööda maa+d-ilm ümber ajama ." " ah nii !" imestama Villu . " siis preili tahtma ikka tõesti Kõrboja tulema , tahtma siia jääma ? aga ehk olema teine enam preili , ehk olema vahepeal proua saand " " ei , ikka alles olema teine preili . aga ega tema titake enam olema , olema juba ammugi teine aeg mees minema . küllap tema juba vist hunt hais küljes ," arvama ema asjatundlikult . " ega siis ometi preili niisuke asi külge tulema ," naljatama Villu . " küll ikka ," lausuma ema , " kõik tulema , olema tema preili või maamats , kõik tulema viimaks hunt hais külge ... nojah , sina saama tänavu kevad kakskümmend üheksa , olema mina just karjalaskmine ajal , ja tema pidama sina mõni aasta noorem olema ," arutama ema . " tema olema ju noorem , kui sina kahekesi siin järv ääres mööda mets ümber tõmbama " pöörduma tema poeg poole küsimus , nagu pidama see Kõrboja Anna vanus paremini teadma olema . " küll tema ikka vist mõni aasta olema ," vastama Villu , " mina arvama küll , et olema . aga tema olema juba siis pikk sirakas , ei teadma , missugune tema nüüd pidama olema . mõtlema ometi , ema , see olema ju üle kümme aasta aeg , ja kui mina nõnda siin rääkima , siis olema mina , nagu olema see alles eile või tunaeile olnd ... just nagu eile . teadma , ema , aeg minema hirmus ruttu . enne ei pand mina see tähele , et aeg nii ruttu minema , aga nüüd panema . olema ikka alles poisike , olema noor , mõtlema ei teadma kuhu minema või mis tegema , aga siis tulema sõda , ja nüüd olema vana ." " ega sina siis ikka veel vana olema ," trööstima ema , " mis siis mina pidama olema , ka tegema ja toimetama ." aga poeg suruma pidu lapiti põsk ja panema pöidlaots lõug alla vastastikku , vahtima üksisilmi ukseesine muru ja rääkima : " ei , ema , ka mina olema vana . vang kord , kui kruustang kinni keerama , tundma äkki , et noorus olema mööda , ja nüüd ei saama enam see tundmus lahti ." " eks see vangiaasta sina ikka üks lops and ," arvama ema kaastundlikult . " et sina ka just nõnda tema pidama lööma !" " ära kahetsema , ema , mina ise ei kahetsema miski . tapp ei tahtma mina tema mitte , aga nisuke siga , muudkui aga puss ... Villu vaikima . ema kolistama mingisugune nõu , käima paar kord üle uksepakk poeg kõrvalt läbi , toimetama miski , mis ka kallis ristipäev pärast jätma ei võima . " jah , küll olema see aeg ikka ruttu läind !" imestama Villu uuesti . " ammu ’ s see kõik olema ! ammu ’ s ostma Kivirist Kõrboja , ammu ’ s laskma Oskar ise maha ja jätma koht vend !" " mina ei mäletama miski nii selgesti kui see , et tema ka Katku tahtma mina ära ostma ja et vanamees ei müünd , jonn pärast ei müünd , ükskõik mis hind tema olema pakkund . see mäletama mina . ütlema küll too korral vanamees , et müüma ära , pistma raha tasku ja minema ostma välimaa uus koht , ostma parem kui see ; minema ära siit mets , minema inimene hulka , minema tee mail , kust ka suvi välja pääsema , et põlema vaja mööda männijuurikas vanker lõhkuma , ise ega looma vaevama . aga vanamees olema kord ütelnd , et ei müüma , ning ei müündkima , tänapäev põlema müünd . olema tema pärast mitu kord ütelnd , et olema tema siis müünd , põlema tema hea kaup kinni pidand , siis olema ehk kõik teisiti olnd ." " aga mina ütlema , et olema väga hea , et isa ei müünd ," vastama Villu , " kusagil ei meeldima mina rohkem kui siin . kus olema nii palju mets ? kulu või jalg käimine , enne kui inimene nägema ." " nii kui isa ! no mis sina see inimene vastu olema , mis sina see pelgama " " mina ei pelgama see ," vastama poeg . " tema olema siin küll , kõik koht teine täis , minema teine riid , istuma tema pärast kinni . olema mina see tarvis " " poeg , see olema inimene süü . niisamasugune lugu olema mets ja puu . olema sina vaja üks silm jääma ? olema mina välimaa eland , võib-olla olema sina veel tänapäev silm pea , mina arvama küll , et olema . kes või kus sina seal tema pea ära olema joo ." " õnnetus võima iga pool juhtuma ," ütlema Villu , nagu olema asi see väärt , et see rääkima . " võima , muidugi võima , aga mina ei uskuma , et olema võind . mina ei saama veel tänapäev aru , kuidas see küll nõnda võima juhtuma , kuidas sina nõnda võima jooksma . iga kord , kui sina silm nägema , mõtlema see peale . ehk olema veel pahem olnd , aga just parem . eks sina siis ometi ei märgand ise hoidma , loom pigistama silm kinni , kui padrik läbi minema ." " nagu mina mäletama , olema see nõnda , et tema jooksma ees , mina järel , tema kahmama puuoks kinni , kiskuma tema nagu vibu vinna ja laskma tema siis mina vastu silm , nõnda olema see ." " teadma , Villu , sest saadik kartma mina Kõrboja rahvas ," rääkima ema tasakesi , nagu salaja , ja istuma poeg juurde lävi , jätma jalg sissepoole , kuna poeg tema väljaspool päike paiste seisma . " ja kui mina kuulma , et Anna kodu tulema , ning mõtlema , et ka sina nüüd vang lahti saama , siis hakkama mina hirm , öösel nägema teine kaks uni !" " ema , mis sina nüüd tühi ," ütlema poeg . " ei mina rääkima ühtigi tühi . Kõrboja olema nagu ära tegema . nägema , Oskar laskma ise ise maha . no mis tema nüüd see saama , et tema naine võtma või see koht ostma . aga ostma , tahtma mina oma ostma , Kõrboja olema vähe , põlnd ilma mina kohtama hästi plaan , mina jõeäärne heinamaa ei and südamerahu . nüüd olema see rahu tema käsi ... sina jooksma Anna ringi ja ei jätt enne , kui silm pea välja , siis olema küll , siis võima kodu istuma . vaatama , et sina nüüd ka oma teine silm pea ära ei jooksma , kui Kõrboja Anna nägema . mina kartma , et jooksma ." " ära kartma , ei jooksma ," vastama Villu . " Anna olema nüüd preili ja sina poeg olema ainult Katku Villu , tema pahem silm ei tahtma tema enam ." " kui see ometi nõnda olema !" paluma ema , nagu olema tema kartus mingisugune reaalne alus . 3 Katku Villu murdma töö tegema , tema murdma töö niisugune jõud ja püsivus , et esimene kord elus isa tema rahul olema , sest veel kunagi olema Villu Katku nõnda töö tegema . Villu tegema töö , nagu tegema tema see iseenese ja iseenese pärast . ema kartma , et poeg võima ise liiga tegema . aga Villu ise arvamine järgi olema pidama tema veel rohkem tegema , palju rohkem . tema isegi imestama , kust küll Katku korraga see töö olema tulnud ; varemalt olema tema ikka arvama , et üks töö võima edasi lükkama , teine hoopis tegema jätma , kolmas ülepeakaela lõpetama . nüüd näima kõik töö hädavajalik ja tähtis , kõik pidama korralikult ja viivitamata tegema , olema see vigane värav parandamine , aed kohendamine või mõni tööriist kordaseadmine . esimene kord minema Villu ilma püss nii-öelda asi pärast kõndima , minema mööda põllupeenar , minema mööda aiaäär , minema mööda kesapõld , minema mööda väike võserik , mis olema tärganud endine põld , mis sööti jäetud kivi pärast . Villu vaatama ja arutama , Villu õppima esimene kord oma isatalu kui tulevane peremees tundma , sest ei teadma miks , aga korraga hakkama Villu end Katku tulevane peremees tundma . tema olema aasta kaupa mööda maailm ümber kolama , olema raud taguma , olema puu tahuma ja hööveldama ja kunagi olema tema mõelnud , et tema pidama Katku tagasi minema ise jäädav eluase soetama . aga kui vend sõda surm saama ja kui sõda lõppema tööleidmine ja leivateenimine kitsik muutuma , nii et Villu ajutine kodu pidama tulema , siis tundma tema peagi , et ka Katku võima ära elama , et Katku võima ehk paremini ja vabamalt ära elama kui ükskõik kus mujal maailm . aga ometi ei teadma Villu veel see aeg , mis tähendama armastus Katku vastu , mis tähendama armastus teadma maakoht , maapind vastu . paik , kus tema asuma , olema tema veel elumõte , vaid seal elama lootma tema elu mõte leidma mingisugune kõrvaline tegevus , mis ei tarvitsema isatalu kuidagi ühendus seisma või mis olema isegi raske siduma see metsanurk . see aeg soetama Villu ise töökoda , kus tema võima parandama igasugune tööriist ja masin , sest tema huvitama too aeg rauakeetmine või vask jootmine , viilimine või puurimine rohkem kui pilguheitmine maapind see tundmaõppimine ja loov töö võimalus leidmine . siis huvitama iga jalgratas , iga vokk , iga põllutöömasin Villu rohkem kui küsimus , kas ei pidama maaparandamine kuhugi kraav kaevama ja kas ehk mõni kivirikas sööt jäetud maalapp harimiskõlvuline ei sündima tegema . Villu olema siis isatalu koht , kus tema oma tööoskus ja nutikus tahtma haljas oks tõusma , ilma et taluma ise seejuures sugugi haljamaks olema muutuma . siis ep see olema , kus tema hakkama vasikaparisnik , käsilihunik , hangeldaja , kes hulkuma küla küll , pere pere ja otsima " haige ", kes ise laskma " hani püüdma ", nagu tema ütlema armastama . ja kui see haige tema arvama küllalt suur arv ei leiduma , siis hakkama tema üks mõni teine , üks Mädasoo ja Metstoa oma " väikepõllumees " tossutama . Villu arvama olema " väikepõllumees " ajamine tagajärg hiilgav , hiilgavam , kui tema kunagi lootma , ja tema olema suur kavatsus ettevõte laiendamine . ainuke hädaoht , mis see kasulik tegevus varitsema , olema see , et niihästi Villu kui ka teine ikka enam ja enam ise jooma hakkama . võimalik , et siin ehk see tõsine põhjus peituma , miks Villu vang sattuma , kainem pea olema tema ehk teivas sõjariist nii õnnetult tarvitama . Kodu tulnud peale enam kui aasta vang istumine , leidma Villu sootuks uus olu eest : tema kasulik ettevõte olema kokku varisema , sest " väikepõllumees " ei suutma " suurpõllumees " võistlema , kes uuesti produtseerima olema hakanud . aga ettevõte olema veel teine äpardus tabama : Mädasoo Eedi olema " väikepõllumees " " laadung " kinni nabima ning tagajärg olema üldine sissekukkumine , vabrikuriist kadu , trahvimaksmine ja pulk taga istumine . mälestus mööduma õnnelik aeg olema Katku järel Villu töökoda ja ilus võlvima kelder , mis " väikepõllumees " ehitama . see olema Villu praegu puhas minevik , kus tema kaasa elama ümbritsev segane aeg . nüüd olema tema huvi teine suund omandama , kui kauaks , see ei teadma tema ise ega üks teine . nüüd kõndima tema mööda isatalu ja sirvima maapind , nagu olema tema mõni kullakaevaja neitsilik loodus . ja tema otsustama , et mahajäetud Kivimäe tipp tulema uuesti põld tegema , et kivi tulema välja võtma , tulema puruks laskma avalik ja ka salakivi ning metsapadrik tulema päris uus maa juurde tegema , mis pidama kraav kaevama pind kuivatamine . siin olema ainuke paik , kus Katku leiduma õige mullamaa , sest siin kasvama lepp ja kask ; iga pool mujal , vastu nõmm , olema liivane , tükati valge liiv , mis harima hull võima minema , enne kui tema soovima vili hakkama kandma . Villu arvama , et Katku hoone pidama nõmm lähedus ära viima Kivimäe kant , sest seal tuksuma Katku tõsine elusoon , olgugi et tema olema suurem tee veelgi kaugemal kui praegune paik . jah , olema see Villu tegemine ja olemine , tema hakkama veel tänapäev eeltöö peale , et Kivimäe üle kolima kõik , mis Katku olema . isegi uus kelder võlv tema sinna , ja kui vaja , hakkama uuesti vasikaparisnik , käsilihunik , hangeldaja , kas või salaviinur , et aga võimalus looma Kivimäe kolimine . Villu rääkima kord oma kavatsus ka isa , aga see naerma tema kõige otsem tee välja . " Kivimäe olema tõepoolest kivimägi ," seletama isa . " nagu olema mõni kurivaim tulnd ja rüpp sinna kivi hunnik puistand , nõnda olema see mägi . mina tegema tema proovima , aga ei mina hammas tema peale hakand , ja uskuma , poeg , ka sina oma ei hakkama . mõtlema este , et kivi olema ainult pind , kaaluma see välja , põletama tuli lõhki , vedama ära , aga ka see all põlnd muu kui ainult kivi ." " aga seal olema ju ilus muld , seal kasvama vili paremini kui kusagil mujal ," vastama Villu . " muldama seal olema , aga see ei pääsema ligi , ei sahk ega äke ," ütlema isa . " küllap püssirohi ja dünamiit muld vaba tegema ," arvama Villu . " mis sina hoob ja tuli võimata , see olema mina käes lapsemäng . küll sina nägema , isa , las mina aga hakkama peale ." " mahavisatud vaev ," vastama vanamees . " Katku olema parem tegema , kui Kivimäe püssirohi ja dünamiit põmmutama ." aga poeg ei olnud isa nõus , ei see esimene rääkimine ega ka hiljem , tema ei visanud enam pea Kivimäe seljandik , mis suur nõmm kõrvale põikama , vaid mõtlema vahetpidamata see peale . juba ainult see asjaolu , et tema liivasoss kõrval asuma , et liivasoss kasvama nagu välja mingisugune loodus kehajagu , mis olema sootuks omapärane , ei andma Villu enam rahu , ikka enam ja enam hakkama tema oma pea murdma , et miks või kust olema saama Kivimäe oma kivi ja muld , kuna muidu silm puutuma aina liiv ja liiv . õige , Kivimäe tagumine nukk verst poolteist või kaks üle raba minema algama oma jooks uus seljandik ja ka see kasvatama lepp , kask ning kuusk , mis rääkima mullakast raskem pind . tähendama Katku Kivimäe seljandik pidama kuuluma sugulus poolest mitte oma läheda liivanõmm , vaid tema hõim asuma üle raba lõuna pool , see pidama tema ühendus olema . vahepeal , keset raba , olema väike saar ja ka seal kasvama kuusk , kask ja lepavõserik . esimene kord elu minema Villu sinna saar , et see pind tustima ja vaatama , kui imelikult olema see üksik nimetu saareke tähis Kivimäe tema lahutama hõim poole . Villu isegi ei teadma , miks , aga tema tõusma Kivimäe vastu mingisugune hell sugulustunne , nagu kaastundmus ja haletsus tema üksiklus pärast . olema see tema tegemine , tema ühendama Kivimäe seljandik üle raba seisev hõimuline seljandik ja laskma tema siis üks joru lõuna poole jooksma otse üle raba , otse üle see väike saareke keset raba , kus kasvama kuusk ja kask ning muld armastav lepavõsu . Kivimäe ühendus Katku teine maa ning Kõrboja nõmm katkestama tema alatiseks ; tema laskma sinna viiv tee äärest kraav kaduma , tema ummistuma , kinni vajuma ja tee ise ei vedama tema enam kunagi mingi täide . nõnda tegema Villu , kui see olema tema tegemine . aga esiotsa ei võima tema sinna miski parata , et Kivimäe elama oma hõim eemal ja et tema olema alaline ühendus võõras ollus . ainult ühte võima tema : tema võima hakkama Kivimäe kivi lõhkuma , tema võima hakkama kivi välja kaevama ja tema auk sisse puurima , ja see tegema tema iga vaba silmapilk , tegema söögitund , kui tööloom nõudma toit ja puhkus , tegema pühapäeviti . võima peaaegu ütlema , et kui Katku Villu kodu ei olema , siis olema tema tingimata Kivimäe kivi puurima või muidu siin istuma , aeg viitma , sest siin , kivi seltsis , olema aeg lõbus . Kivimäe kivi kaevama ja tema auk sisse puurima olema nii palju vaba ja vaikne aeg igasugune mõtiskelu , olema aeg peaaegu samasugune , kui olema vangimaja tööpink ääres meisterdama . aga imelik viis ei mõtlema Villu miski nii palju ja sagedasti kui see jälg , mis tema leidma suur ristipäev nõmmetee ja järv äärest . nüüd teadma tema , kes jälg see olema ; nüüd teadma tema , et see võima olema ja olema ainult Kõrboja preili ning tema vana poolkurt , poolpime ja hääletu koer jälg . Villu olema mõnikord tundmus , nagu pidama Kivimäe kivi ja see jälg mingisugune seletamatu ühendus seisma , nagu pidama tema töö Kivimäe sugulus olema see jälg , sest miks muidu mõtlema tema puur nii palju see jälg ja miks muidu aeg nagu just see jälg meel+detulek tema uus hoog Kivimäe töötama . Villu teadma , Kõrboja Anna käima nelipühis uuesti kodu : tema olema nelipühis mitu päev Kõrboja ja tegema nõmmetee ning järv äärde uus värske jälg , mis olema omapärane kõik teine jälg seas siin nõmmetee ja järv kallas liiv . püha ajal käima Villu järv , aga tema tegema see argselt , nagu pelk tema miski ja nagu hoiduma tema miski eest kõrvale . üle järv nägema tema kord Kõrboja Mousi teine pool serv vesi lakkuma ja mänd vahel välgatama paiguti mingisugune hele kuju , aga kas see preili ise olema või keegi teine , see Villu ei teadma . tema arvama ainult , et kes see muu võima koer järv ääres olema kui tema ise , teine ei viitsima vana koer järv sörkima . nelipühis Villu järv ääres ei huiganud , tema kõndima päris vaikselt , nagu olema tema mõni vanamees , kes mõtlema oma vana mõte . mõtlema , istuma üürike , tõusma siis uuesti , minema eemale nõmm ning jõudma viimaks jällegi Kivimäe , kus hakkama kaevama ja puurima . " sina tapma ise töö ära ," ütlema ema tema , " sina tapma ise töö Kivimäe ära . jätma see kivi , ega sina see kõik lõhkuma jõudma ." " jõudma , ema , uskuma , et jõudma ," vastama Villu . " aga isa ei meeldima see sugugi , et sina see kivi oma kallis aeg raiskama , isa olema aina pahane , käima teine mossis ja toss ," rääkima ema . " kui see nõnda edasi minema , siis hakkama sina vahel jälle riid nagu ennegi ." " ei hakkama ," vastama Villu , " mina tema miski vastu ei ütlema , aga kivi tahtma mina ära lõhkuma , küllap tema siis mina leppima . kui vaja , võtma ise abi juurde , aga ära lõhkuma tema , maa tegema puhas ." " isa olema õigus , sina olema ikka alles , nagu sina olema : kange ja oma õigus täis . ega sest hea või tulema , suur kangus ei võima kunagi hea tulema ." see olema nelipüha teine püha , kui ema ja poeg nõnda rääkima . ema andma Villu nõu ometi nagu kord ja kohus püha pidama , kas või muidu mets luusima minema , meel lahutama , pisut kivi eemale . " eile käima ju ," vastama Villu . " eile käima , minema täna veel . eile olema üksi , aga täna olema ka teine järv : täna olema vana kiik kohal suur pidu , poiss , tüdruk Põrgupõhi ja Põldotsa küla saadik koos . Mädasoo eit teadma rääkima , et isegi Kõrboja preili luband tulema küll noorem vaatama . arvama ikka , et küllap tema viimaks üsna Kõrboja elama asuma , tulema linn ära ." aga Katku Villu ei läinud täna enam järv , tema ei läinud sinna enam homme , sest ka viimane püha võima seal palju teine olema , kes tema kokku ei tahtma saama . tema mõtlema oma mõte , mis olema nagu sugugi siit metsanurk mõte , vaid kuskilt mujalt maailm pärit . " ei sina läind eile ühtigi teine juurde ," ütlema ema Villu viimane püha õhtu . " seal olnd palju rahvas koos , mängima ja tantsima ." Villu vaikima . Villu kartma rääkima . Villu kartma sõna lausuma see , mis tema huvitama . aga ema ei vaikima , ema ei võima vaikima , tema pidama rääkima . ka tema kartma , aga ometi ei võima tema vaikima , vaid pidama rääkima , niisugune imelik asi olema see , mis tema kartma . " ka Kõrboja Anna olnd seal ," jutustama ema , " mängind ja tantsind teine küla poiss ja tüdruk . Põldotsa kooliõpetaja püüdnd ikka tema olema ja rääkima , aga Anna põlema tema suur välja teind . lihtsalt olnd teine riides , nii et põlema teine teine tüdruk hulgas ära tund ." Villu vaikima , nagu olema tema ema sõna tähele pannud . " Küsind teine sina järele , küsind , et mis sina tegema ja miks sina pidu ei olema ," jutustama ema edasi . " kes see rääkima " küsima Villu . " eks ikka Mädasoo eit , tema Kati olema ju ka pidu , see kuulnd ," vastama ema . " lõksutav !" hüüdma Villu , sest millegipärast saama tema äkki erutama ja see erutus ei osanud tema ei varjama ega muu viis avaldama kui poolpahane ägedus . " ei tema tühi lõks ," lausuma ema , " küll tema juba sina rääkima , küll tema juba sina järele küsima , mina tundma , et tema see tegema , tegema võima . ja mis see teine niisuke asi välja mõtlema ." " noh , ja mis tema olema vastama " pärima Villu . " olema vastama , et lõhkuma teine kivi , aina põmmutama ," ütlema ema . " muu ei miski " " kes see teadma , kes see rääkima , aga küll tema juba ka muu preili seletama ," arvama ema . " muidugi , vang istumine kõigepealt ," äigama Villu tusaselt . " küllap ka see ," olema ema nõus . see jutt lõppema see korraks . aga nüüd tundma Villu , et tema pidama kuhugi minema , et tema pidama ehk seal huikama , pidama nõmm hüüdma , nagu otsima tema sealt keegi elav või nagu ootama tema keegi . tema pidama ringi ümber järv tegema , pidama jälg uurima tee soon kohal ja järv liiv , tema isegi ei teadma kõik , mis tema praegu pidama . aga tegema tema mis tema tegema , täna õhtu tegema tema kõik üksinda , sest täna , viimane püha hiline õhtu , olema enam keegi järv . Kõrboja preili sõitma õhtune rong linn ja vana Mousi magama pühadeaegne jalutusväsimus saama raske uni oma onn pahn , nii et isegi tema ei kuulma , kui Katku Villu huikama järv , nagu kutsuma või ootama tema nõmm keegi . 4 Kõrboja Rein istuma jaanilaupäev õhtupoolik oma uks lävi ja ootama tütar - oma ainuke laps , kes täna pidama linn kodu tulema ning seekord juba jäädavalt . Anna olema suur ristipäev Kõrboja käima ja olema nelipüh teine kord tulnud ning siis olema isa tema öelnud , et tulema tema linn ära maa , et tulema ära teine orjama ja hakkama ometi kord omaette elama , sest ega tema ikkagi alatiseks tahtma teine meelevald , võõras toanurk jääma . tema , Rein , olema juba vana ja tema olema abi , või mis peaasi - perenaine vaja , sest Anna õnnis ema surm saadik olema Kõrboja enam keegi , kes majapidamine järele valvama . " aga Madli " olema Anna siis vastus küsima ja seega oma tädi , isa vanem õde tähendama , kes juba mõni aasta Kõrboja perenaine kohus olema täitma . " Madli olema ju pime ja tönts kõrv , mis perenaine tema olema ," vastama isa seekord tütar ja lisama juurde : " Kõrboja olema noor inimene vaja , kes kõik nägema ja kuulma ning kes jalg ulama iga poole ." Anna olema seepeale pisut vaikima ja isa siis mõtlemisaeg nõudma , ning kui isa tema see andma , siis ei tegema tema asi enam jutt , ei see ega järgmine päev , nii et tema sõna lausuma Kõrboja linn tagasi sõitma . niisugune teguviis laskma vanamees ise haavatud tundma . muidugi olema võima tema ise asi uuesti jutt tegema , aga tema hoiduma meelega tagasi , sest tema olema ju oma samm astuma , nüüd ootama tema tütar vastusamm . ja kui tema asjata ootama , siis arvama tema ise ja ka Kõrboja õnnetus , et tema ainukene laps ja Kõrboja pärija olema tütar , mitte poeg , sest viimane olema esitama pakkumine kunagi vaikimine vastama . Rein ootama , ehk saatma Anna linn kiri , mis olema vastus , aga ei - ka kiri ei tulnud ning nõutult rääkima tema asi Madli . " mis muu , kui kirjutama koht tütar nimi , küllap tema siis vastama ... siis tulema tema ," lausuma Madli ja välgutama oma pime , imelikult suur valkjas silm . " arvama sina " küsima Rein umbusklikult , sest tema ise olema kord see mõte tulnud . " mis siis veel !" vastama Madli . " muidu mitte " " eks katsuma ." Rein vaikima . " Või nii ," arutama tema endamisi . " tähendama - tahtma juba nüüd talu ise kätte , tahtma mina vabadik tegema , tahtma , et mina enam Kõrboja miski ütlemine põlema ." " mis tema siis muidu pidama siia tulema ," heietama Madli . " põlema tema tänini talutüdruk olnd , ega tema nüüdki see hakkama , saama kergemalt leib , tema ju keel suu ." " tüdruk ," kordama Rein õde vastus . " perenaine , mitte tüdruk ." " aga küllap Anna vist ikka arvama , et kui tema juba kord soo-soo , jaa-jaa Kõrboja tulema , siis tema varsti siin päris teenijatüdruk saama . uskuma , vend , Kõrboja tegema iga tüdruk ori või karjatüdruk . nõnda surema tema õnnis ema siin , see teadma Anna ja sedap tema kartma ." õde ootama , et vend miski vastama , ja kui see vaikima , küsima tema : " mis olema , kui Anna tahtma mees minema " " minema ," vastama Rein mõtlema . " aga kes tema võtma , kui tema koht põlema ? põlema tänini võetud , põlema linn võetud , maa ammugi mitte . maa tahtma kõik kohta ; koht tükkis , siis ehk küll , sest Anna põlema enam tita ." " Pea mina surm jääma ju kõik Anna , muu pärija põlema ju mina ," seletama Rein . " aga väimees , see Kõrboja tulevane peremees , tahtma ehk teadma , millal sina surema , laskma sina kaua ootama . sina päev võtma mõnikord veel teine naine . Või kas sina tõesti Kõrboja iga väimees tahtma andma " " ju mina tütar ometi niisuke mees väärt olema , kes Kõrboja peremees kõlbama ." " küllap sina tütar juba väärt olema ," vastama Madli , " liiatigi kui tema kaasavara Kõrboja , aga kes teadma , kes tema valima , kui tema valima pidama . valima korraga mõni Katku Villu ; tahtma sina niisuke ise väimees või Kõrboja peremees " " Kõrboja peremees - see ehk kõlbama tema , mina väimees mitte ," ütlema Rein . " nägema sina , va vend , kui koduväi maja tahtma tulema , siis olema endine peremees aeg surema ." " mis sina hull jutt aeg ," vastama Rein , kes alles nüüd tõeliselt näima õde sõna mõte taipama . " miks siis mina tütar just mõni Katku Villu pidama valima ? kas siis peale joodik , salakütt ja vang enam keegi ei olema , kes tahtma Kõrboja peremees saama ? Või teadma sina miski " " mitte miski ei teadma mina ," vastama Madli , " rääkima niisama , rääkima , et kes tema uuem aeg inimene teadma või tundma , ja Anna olema niisuke inimene . tema põlema sina ega mina , tema põlema üleüldse mina , Kivirist , tema olema sina ja mina võera . kont olema mina oma , aga veri olema teine , üsna teine . tema ei armastama rääkima , aga mina armastama , tema elama ja vaikima nagu tema õnnis ema . keegi ei teadma õieti , mis tema mõtlema või mis tema haige tegema , surema ära , ilma et keegi õieti teadma , miks tema surema . teadma sina , miks sina eit surema ? ei teadma . mina ka ei teadma , keegi elav ei teadma . niisama olema lugu ka Anna : tema pidama aimama , tema pidama mõistma , muidu põlema tema miski hakkamine . tahtma sina , et tema siia tulema , siis kirjutama tema või minema ise linn ja rääkima tema suusõnal . Anna Kõrboja tema kätte , küllap tema siis tulema , tulema kindlasti ." nõnda olema õde-vend kahekesi arutama ja seepeale käima vana Kõrboja peremees üksi mööda põllupeenar ja aiaäär , metsatee ja niit ning mõtlema , mis tegema või kuis olema . veel olema tema tublisti kuuekümnene , pidama tema siis tõesti juba käsi tasku panema ja ainult pealtvaataja jääma , kuna teine tema asemel talitama hakkama ? küll olema tema kogu eluaeg suurem rähklemine armastama , aga ometi ei saama tema Kõrboja peremees olema muidu , kui pidama üks või teine asi liigutama , üks või teine mõte mõtlema . Või kuigi tema ise see olema tahtma , siis sundima tema teine , sundima olu , sundima Kõrboja , sundima Kõrboja sulane ja teenija , sest tema tulema ja nõudma , tulema ja küsima , ning peremees pidama teadma , mis vastama , peremees pidama olema , mis andma . oo , see Kõrboja olema suur sundija , suur kubjas , kes käima ja käima , tugev kepp käsi . ei tema andma keegi arm ega aeg , peremees ise mitte , ja ei tema andma see tulevik , kindlasti ei andma . tema väsitama kõik , tema piitsutama kõik surm , piitsutama juba vend Oskar , piitsutama hiljem eit , see Kõrboja raudnael . Rein käima ja mõtlema , istuma ja mõtlema , et mis olema , kui tema tõepoolest koht kõik tütar andma ja ise " aplaager " minema . kui tema ometi teadma , kes saama Kõrboja tulevane peremees , Kõrboja koduväi , võib-olla olema tema siis palju kergem otsustama ! võib-olla ei mõtlema tema siis enam miski , ei kõhklema silmapilk , võtma koht paber , sõitma linn ja ütlema tütar , et kui tahtma , minema nüüd notar juurde , sest mina olema Kõrboja peremees amet himu otsas ja mina tahtma tema kõik tükkima sina kätte andma . aga see ’ p see olema , et koduväi olema teadmata , Kõrboja tulevane peremees tundma . ja tütar olema lugu nii , et tema meel pöörduma ikka mees järele . poeg tantsima sageli naine pill , aga see puutuma enamasti koht sisemine majapidamine , mitte välimine , sest naine ei huvitama , kas sina põllupeenar või kraav nõnda või pisut teisiti aeg , kas sina üks või teine metsatukk või puu maha võtma . kuid see nii-öelda välispoliitika olema Rein arvama peaasi , Kõrboja olema see peaasi , ning sellepärast kahetsema tema , et eit andma tema ainult üks tütar ja ei ainus poeg . Kõrboja peremees käima mitu-setu päev mõte ja nüüd vahest mõistma tema , kui hirmus õigus olema tema , kes ütlema - tütar pesema hall . muidugi , Rein olema tema tütar kunagi pesnud , sest millal pidama tema see tegema , kui tema laps saadik linn kool käima ja pärast see mõni teadma missugune suur saks teenima . aga hall juus tooma tema oma isa siiski . vististi olema võima kõik teisiti minema , kui Rein olema elulõpp õpetaja jääma ja kui vend Oskar olema Kõrboja ostma , kuhu tema Rein peremees kutsuma , kuna tema ise esiotsa tahtma Venemaa põhi jääma , et seal keegi vürst mõisu valitsema tema tuhat teenima , mis Kõrboja oma liivane põld ja soo ning raba pidama neelama . kindel , kooliõpetaja olema Rein kunagi suutma oma tütar niisugune haridus andma kui Kõrboja peremees , oma vend ainuke pärija . aga mõtlema Rein niipalju kui mõtlema , üks mõte ei saama tema ometi lahti : Kõrboja vajama uus inimene , tema , nagu tema praegu olema , ilma naine ja laps , ei kõlbama enam peremees , sest tema käes rohtuma põld ja rägastuv heinamaa . tema ehk olema kunagi päris hästi Kõrboja peremees kõlbama , nõnda arvama Rein praegu , kus tema ei sõeluma mitte ainult tulevikuküsimus , vaid ka kogu oma minevik . liiga palju olema tema kavatsema , liiga suur asi olema tema kavatsema ja olema tegemata jätma sageli kõige tarvilikum . tema olema Kõrboja unistama kui mõnesugune ime või muinasmaa , kus olema piiramatu võimalus , ja olema unistama unustama tema kivi ja raba , mis ootama tänapäev lõhkuja ja kraavitaja . tema olema ikka lahedam ja omasem olnud mitte reaalne , vaid kujuteldud Kõrboja , mis tema tundma olema õppima mitte oma silm , vaid mingisugune isamaaline laulik sepitsema salm . tema isegi olema millalgi taguma selline salm ja olema see saatma lehetoimetus , viimane kord Kõrboja , see igasugune võimalus muinasmaa , kus olema nii ilus ja armas . kui Rein lõpuks otsus jõudma koht ilma mingisugune tingimus tütar andma , kui tema jätma täiesti tema mure , kes kord Kõrboja peremees saama , siis sündima see küll sellepärast , et võõras võima talitama ainult reaalne Kõrboja , mitte aga Rein omasem ja armsam kujuteldu . see jääma endiselt tema pärismaa , mis tema oma vend saama . seal Kõrboja olema kena laud lööma ja tumeroheline värvima avar ja ruumikas elumaja , kus olema sulane oma tuba ja tüdruk oma ning kõik ühine suur söögituba . seal olema kivi karjalaut ja mõnus kuur mitmesugune riist ning tarbeasi . seal olema jõgi ehitama ilus ja kõrge sild ning sild juures veski oma tamm , kus jahvatama vili ja saagima laud , ketrama vill ja tampima kangas . seal lõikama käsitsi või ka masin turvas , mis saatma laiali kodu ja kas või välismaa . seal olema sügaval mets suitsema tõrv ja tökatiahi , nii et tema magus lõhn võima tundma mitu verst peale , kui olema see terav nina . üks sõna - seal kihama töö ja tegevus , mis reaalne Kõrboja olema vähem aim , sest siin olema küll elumaja ehitama , aga laud olema tema lööma jäetud , nii et vihmavesi palgipragu olema nõrguma ja seal mädanik tekitama . siin olema küll hulk kivi välja vedama , osalt jõgi kallas , kuhu võima ehitama veskitamm , osalt paigale , kus võima seisma karjalaut , aga ei üks ega teine olema vähem märk . kivi ümber ja tema vahel lokkama lopsakas umbrohi ning see peale ronima sisalik päike paiste soe , kus tema mõnikord tabama lähedus mängiv laps pruun põlema käsi . paar aasta tagasi seisma siin palk virn mädanema ja tuul lõhkuma õlgkatus all , kuid nüüd see enam ei olema : pihastunult , nagu tema leidma , saagima tema tulepuu ja ajama pliit alla või ahi . suuresti alatud viljapuuaed olema järele jääma ainult kurb riismed , sest marjapõõsas olema rägastuma ja põdema hallitus ning õunapuu olema kas jänes koorima või inimene rikkuma . rammutamata ja harimata , nagu tema seisma , kandma tema kehv vili ja see olema rohkem uss kui inimene sööma . hoone olema ripakil , hoone olema peale elumaja seesama , mis olema Kõrboja ostmine , aasta jooksul ainult vananema ja veel viletsam muutuma . see reaalne Kõrboja Rein ei armastama ; vaevalt armastama tema keegi ; vähemalt ei teadma Rein inimene , kes tema armastama . surnu armastama tema vahest ainult Oskar , sest siin arvama tema õige paik leidma olema , kus tema oma tahtmine järgi võima " mässama ", nagu tema ise tähendama , aga ka tema ei armastama tema üle kõige , sest miks muidu lõpetama tema ise oma elu , kui naine tema juurest plehku pistma . aga Rein armastama oma kujuteldu Kõrboja rohkem kui kõik muu . tema uskuma , et kui tema olema Oskar aasta ja kui tema olema noor naine , kes jätma tema maha , siis ei mõtlema tema kord eluvõtmine , vaid tema rippuma see suurem õhin oma Kõrboja küljes . Oskar ei osanud Kõrboja kujutelema ilma noor naine , kes pärast tema ehk see koht ost , aga Rein oskama küll , täna tundma Rein , et tema oskama . kui eit surema , siis olema Kõrboja esiteks üsna tühi ja õudne , iseäranis see reaalne Kõrboja , mis surija ikka vana logu armastama nimetama , aga Rein minema siis kõik see eemale , mis see vana logu meel tuletama , Rein minema mets , kus olema ripakil hoone ega lagunema põlluaed , ja seal leidma tema , et Kõrboja olema nii hirmus õudne ja tühi , eit surm vaatamata . Rein käima mööda metsatee , kus sügav roobas , nii et vanker rummuots kandma , aga tema ei nägema see roobas , vaid nägema kumer sillutama , puu vahel valendav tee , kus vanker aina korisema , nagu jooksma tema munakoor . ilus ja sile olema Rein Kõrboja mitte ainult see tee , mis minema läbi küla maantee , kust võima pääsema kirik ja linn , vaid ilus ja sile olema ka see hundisaba mõõdetud metsarada , mis viima Mädasoo , Metstoa ja sealt Põrgupõhi , kust edasi saama ainult jalgsi , üks saar teine , läbi soo ja katk , üle kraav ja ojake , kuni hakkama uuesti roopaline vankritee , mis mööda minema kas või maailm otsa . Rein olema küll kunagi see tee kaugemale käima kui ainult Põrgupõhi ning pisut sealt mööda , aga teine olema käima ja tema teadma , et see metsatee ei peatuma , et see metsatee minema aina edasi , uus põld , lopsakas viljaväli , see üle , kuni hakkama uus mets , uus soo ja raba . niisugune imeline tee olema Rein Kõrboja , kui tema istuma jaanilaupäev õhtupoolik ukselävi ja ootama oma ainuke laps linn kodu . pere võtma heinamaa loog , panema esimene värske , lõhnav hein küün , mis katus hästi vihm ei pidama , mädanema õlg tugi laduma kuusekoor vaatamata , aga Rein see ei huvitama , sest tema Kõrboja olema kõik kord , tema Kõrboja olema kui kelluke , mis helisema , kui tema istuma oma ukselävi ja ootama tütar . 5 Vankrilogin mets äratama Rein tema mõte . " tema olema kõver mänd all ," lausuma tema endamisi , mõtlema vana poolkuivanud puu , mis kasvama seal , kust suurem tee pöörduma parem käsi küla poole ja maantee , kuna väiksem Katku värav tagant läbi viima Mädasoo , Metstoa ja Põrgupõhi . ja muidugi , vankrilogin pidama see kõver mänd alt kostma , sest mujal lähedus olema tee kuskil nii kõrge juurikas , et login olema muutuma mürin . tähendama vaevalt veerand verst , siis pidama tema Kõrboja värav olema ja see sisse pöörduma , kui olema oma vanker , oma hobune , oma inimene . kunagi olema Rein oma tütar niisugune põnevus oodanud kui täna , isegi siis mitte , kui tema tulema palju aasta pärast jälle kord isatalu , oma vanem katus alla . Tänane tütar kojutulek olema seotud omasugune pöörang Rein kogu tulevane elu . see pöörang olema vähemalt niisama suur ja tuntav nagu silmapilk , kus tema vend pealekäimine loobuma kooliõpetaja amet ja asuma Kõrboja tegelik peremees elama . tema olema suurem ja tuntavam kui silmapilk , mil vend surema ja kogu Kõrboja tema jätma päriseks . siis ei olnud Rein Kõrboja ega kogu see metsanurk elu veel sedavõrd kokku kasvama nagu tänapäev , kus tema pidama käsi tasku panema ja kõrvale astuma tegelik elu arendamine . mis Rein iseäraline põnevus tütar tulek ootama panema , olema asjaolu , et tema ei teadma , kuidas tütar tema ettepanek vastama : olema ’ s tema nõus Kõrboja tulema ja missugune tingimus ? Rein ei teadma tütar kavatsus mitte kui miski , sest see olema tema kiri peale muu vastama kui aga - tulema see ja see päev , see ja see rong , ning paluma hobune vastu . see sõnaaher kiri tuletama Rein uuesti meel , kui väga õigus olema Madli nimetama Anna võõravereline . aga isa ei saama ometi tema suurem etteheide tegema leigus pärast oma ettepanek ja Kõrboja vastu , sest mis olema Kõrboja Anna ? olema tema siin sündima või üles kasvama ? ei ! sündima olema Anna mitukümmend verst taga välimaa , kolm suur küla vahel , koolimaja , ja Kõrboja tulema tema alles suur plika . Või olema tema siiski alaliselt siin elama , aga ka see mitte , sest kooliaeg lubama ainult paar kuu veetma suvi isatalu ning peale kool lõpp lendama tema kodumaa välja , nagu palju tema kooliõde , kes minema pealinn otsima tulevik ja õnn . " noh , mis sina nüüd õige sest asi arvama " küsima Rein tütar , kui tema kahekesi olema jääma . " mis sina mina kiri peale vastama " " sina kiri peale olema raske vastama , isa ," rääkima tütar . " heameel tahtma teadma , mis sina tegema , kui mina sina kiri peale mitte miski ei vastama , kui mina Kõrboja siia paik jätma " " mina pidama tema ära müüma või rent andma ," vastama isa . " mina Madli ei jõudma tema vastu saama , sest Kõrboja põlema ju ometi mõni popsikoht või metsataluke , vaid nagu sina teadma , olema tema ju millalgi karjamõis . mõis tema Oskar mõtlema , kui tema tema ostma ja kui tema tema aina kavatsema ja plaanitsema . olema tema ise eland , siis olema muidugi kõik teisiti olnd , aga mina ei saand tegija , nüüd ammugi ei saama . üldse olema see suur õnnetus , et mina aasta inimene niisugune suur logu ise pidama kael võtma , nagu see kõige aeg olema olnd Kõrboja . terve asi olema luhta läind , kui mina järeltulija ei olema . Kõrboja minema võõras käsi , kui sina tema tänapäev siia paik jätma , see pidama sina teadma ." " see mina teadma ," vastama Anna , " aga mina arvama , et ehk andma mina paar aasta veel aeg . mina isegi ei teadma , miks mina paar aasta veel aeg tahtma . olema nagu kahju ise siia kõrb maha matma , sest nii tark olema mina küll , et teadma - niipea kui mina kord siia tulema , siis neelama Kõrboja mina täiesti , pidama neelama , sest muidu ei maksma siia tulema ." " õige , tütar , Kõrboja neelama mina , pidama neelama , põlv põlv järele neelama tema mina ära , see hakkama mina alles peale sina õnnis ema surm aru saama . aga kui sina ka nõnda arvama ja tundma , siis müüma tema ära või andma rent ," arvama isa . " olema see mõelnud , mõtlema see kogu aeg , kui mina sina kiri saama . aga teadma , isa , ei üks ega teine tahtma mina , sest mina olema päevaselge , et kui mina tema tänapäev rent andma , siis tema rent jääma , kuni mina tema sootuks müüma . praegu õngitsema kogu maa , kogu maailm maa järele , ja kui mina niisugune silmapilk Kõrboja hakkama ei saama , siis olema ka pärastpoole see lootma ." " aga las tema ometi minema tema kätte , kes tema hakkama saama , kui sina tema ei tahtma . tegema tema kaks-kolm koht ja laskma tema minema , nõnda olema tahtja küll ," ütlema isa . " see ’ p see olema , et mina ei saama kuidagi mõte harjuma , nagu pidama Kõrboja võõras inimene talitama , kui mina mõnikord siia tulema . ja siia tulema mina üks või teine kord tingimata , siia pidama mina tulema , see teadma . mis siin Kõrboja olema , minema võtma kinni , aga tema tõmbama , tema siduma , tahes-tahtmata siduma . enne ei teadma mina see , aga nüüd teadma , teadma päev-päevalt aina selgemini . võib-olla olema mõjuma onu õnnetu elu , võib-olla tegema see ema surm , kes teadma . mõnikord arvama , et kui Oskar ja ema olema alles elus ja kui võima jälle kõik üheskoos koli kokku panema ja minema , et mina siis rahulik meel - rõõm siit minema . minema , nagu tulema - kolikoorem otsas ." " mäletama sina siis oma tulek veel " küsima isa , kes meel tütar sõna helluma hakkama . tema näima , nagu olema Madli ometi mitte päris õigus , kui tema kinnitama , et Anna olema tema , Kivirist , vaid ema suguvõsa . " Või veel !" hüüdma tütar isa vastu . " nagu eilne päev mäletama see , sest see sõit ja kolimine olema mina elu esimene suurpäev . kõik , mis sealpool see päev , olema tema kõrval hall ja tähtsus . juba ainult see päev pärast ei tahtma mina Kõrboja heast-paremast võõras andma ." " noh , siis võtma tema ise kätte ," ütlema Rein . " võtma kõik , mis siin olema , mina ütlema tema täiesti lahti , ütlema ilma vähem tingimus , sest ega sina ometi mina enne surm siit välja aeg ." " ei , isa , kui mina Kõrboja võtma , siis nõnda ei võtma mina tema mitte , nõnda mitte ," kinnitama tütar endamisi . " aga kuidas siis " küsima isa . " ainult nõnda , et sina siin mõnesugune õigus jääma . sina pidama võima siin rahulikult surema , muidu olema mõte siia jääma ," vastama tütar . " mina ei tahtma mingi õigus ," kinnitama isa . " aga mina tahtma ," kinnitama tütar vastu . " mis sina siis õige tahtma " päris isa peaaegu uudishimu . " mina tahtma , et keegi Kõrboja enne sina surm ei tohtima müüma ega rent andma , isegi mitte pantima üle teadma määr . mitte keegi ei pidama see tohtima , ei mina ega keegi teine , ainult sina ise , õigem - ainult mina kahekesi . mina kahekesi , kui tahtma , võima tema tegema , nagu süda kutsuma - võima tema kas müüma või rent andma , olema tervelt või tükeldatult , aga mitte üksi , ei sina ega mina ," seletama tütar , ja kui isa kohe ei teadma , mis vastama , lisama Anna juurde : " heameel , kui võimalik olema , tegema isegi nõnda , et ka mina kahekesi tema müüma ei saama , kui mina kord Kõrboja tulema , sest vaatama , isa , mina ei tahtma heast-paremast siit lahkuma , kui mina kord otsustama siia tulema . kas nii või teisiti , ehku peale ei hakkama mina siin miski tegema ." " mina olema igatepidi nõus ," ütlema isa . " kõhklema küll kaua , kas ja kuidas kohta ise käsi ära andma , aga nüüd olema see otsustand ja enam tema ise mure ei tegema ." " siis muretsema mina ," vastama Anna , " ja mina panema iseenese ja ka sina Kõrboja asi riiv ette Tänane päev hakkama ja sina surm lõpetama elama Kõrboja teadma sund all , elama kui Kõrboja käsualune , tema teenija , tema ori , mina jääma ainult üks vabadus - kahekesi üheskoos siit plehku pistma ." " enne surm mina siit küll minema ei tahtma ," arvama isa . " siis jääma !" hüüdma tütar nagu mingi ootamatu rõõm ja kindlus , " ning veel täna panema teine riie selg , ajama Kõrboja rangid kael ja minema heinaline vaatama . Tänane peale olema Kõrboja perenaine ." " aga kes saama Kõrboja peremees " küsima isa . " isa , see mina ei teadma ," vastama Anna naeratama . " aga rääkima see teine kord , rääkima see siis , kui koht paber käsi , kui ei puuduma enam miski , ainult peremees . üks ütlema siiski veel täna : Kõrboja peremees otsima mina , jätma see mina mure ." " muidugi , kes siis muu ," vastama isa allaheitlikult . " uskuma , et sina peremees leidma , kes Kõrboja kõlbama . aga see pidama teistsugune mees olema , kui mina olema , hoopis teistsugune peremees pidama Kõrboja olema , see mõistma alles nüüd , kui elu juba mööda . Kõrboja ei tohtima palju plaanitsema ega kavatsema , muidu hakkama oma plaan ja kavatsus rohkem armastama kui Kõrboja ise . tulema seesama , mis mina . siin pidama tegema , iga samm aina tegema , kas või kõige pisem asi . niipea kui tekkima suur plaan , siis olema ots , siis ütlema jõud üles . Oskar plaanitsema liig suuresti , sellepärast ei jaksama tema küllalt vastu pidama , jõud lõppema ära ." " aga ema ei plaanitsema kunagi , ometi surema tema enneaegu , surema varem , kui tema see aasta järgi olema pidama tegema ," vastama Anna . " mis sina see arvama " küsima isa . " arvama , et ka ainult töö ja tegemine Kõrboja ei päästma ," rääkima tütar . " siin võima ise töö tapma , võima hommik õhtu rügama , ilma et kunagi valgem päev nägema , ja ometi olema Kõrboja samasugune logu nagu praegu ." " aga kuidas siis olema , kui ei saama ei nii ega teisiti " päris isa , kes veel mõni silmapilk tütar kinni olema pidama , et tema vestlema . " kuidas tegema , kuidas olema , see nägema , aga nõnda ei minema , nagu tänini ," ütlema Anna , tõusma pink , kus tema istuma , ja minema tuba riie vahetama . uks pöörduma tema veel kord ümber ja ütlema pooltõsiselt , poolnaljatama isa : " mina see üle oma vaene pea ei murdma , see pidama Kõrboja peremees teadma , kuidas siin olema ja elama ." 6 Kõrboja Anna olema heinaline vaatamine peale perenaine kohus veel oma erikavatsus , mis tema olema juba linn mõelnud kui tema ostma roosa , sinine ja punane paberlatern ja rakett . Kõrboja Anna olema täna sünnipäev ja see tahtma tema pühitsema laul ja mäng , pill ja tants . sünnipäevapidu pidama ühtlasi olema ka tema uus kohus , tema uus elu sissejuhatus , mis osa võtma pidama kutsuma kõik ümberkaudne noor , ja kui võimalik , ka vana . Kõrboja järv ääres pidama täna olema miski see jaanilaupäev taoline , kui olema esimene aasta siin mets , kui elama veel onu Oskar . mets pidama rõkkama , nõmm pidama paukuma , puu vahel pidama liikuma kirju paar , peegelläikiva järv pidama vilkuma leek virvendus . Kõrboja Rein ei teadma , et tema tütar olema täna sünnipäev , keegi ei teadma see , sest kunagi olema kuulma , et Kõrboja preili sünnipäev olema jaanilaupäev . preili ise ainuüksi teadma , et tema sünnipäev olema jaanilaupäev , sest ainult kalender muutmine tõttu olema tema põhjus leidma oma sünnipäev pühitsema see tuli ja pidu päev . nii siis , täna tahtma tema oma esimene jaanilaupäev sünnipäev Kõrboja pühitsema ja täna tahtma tema see tegema kui täieõiguslik Kõrboja perenaine ja otsaline . sellepärast olema tema niisugune rutt heinaline vaatamine . aga kuigi Kõrboja preili täna sünnipäev olema , vististi ei jätma tema siiski heinaline vaatama , sest tema olema viis isatalu jõudma viivitamata iga poole minema , kõik nägema , kõik kuulma . eestegija ja töö-juhataja Mikk nimetama tema nelipüh hull koer , kui tema nägema , missugune püsimatus tema sõna tõsine mõte ümber jooksma . sulane Jaan olema preili suhtes pisut viisakam ja heatahtlikum , sest tema ütlema poolnaljatama : " nagu sipelgas teine püks , aiva punuma , aiva pistma !" Leena ja Liisa tegema see ütlus hirmus nali , sest mis võima preili hullem arvama , kui et tema palav püks jalg , mis sibama sipelgas . aga kõik see hoolimata olema täna kõik heinaline , päeviline , pisut nagu kräbedam kui harilikult , sest kõik arvama , et küllap juba preili heinamaa tulema , niipea kui tema kodu jõudma , ning kõik tahtma ei teadma miks see kord kärmem olema kui vana Rein ise ees . kui Jaan , kes preili vaksal vastas käima , hobune koppel olema laskma ja teine juurde minema , küsima mitu poolt korraga : " kas tulema " " tulema ," vastama Jaan . " ei see tulema jää , kui tulema pidama ." ja nagu käsk peale seisma kogu heinamaa korraga rehavars najal . Mikk isegi ei saama muidu , kui pidama seisma . ja siis hakkama uuesti töö , hakkama pisut suurem hoog , nagu tumm kokkulepe , et preili pidama heinamaa ilmuma pisut kiirem töö vastu võtma , sest kõik arvama , et varem või hiljem , aga küllap vana Rein juba ohi tütar kätte viskama . ainuke , mis kõik mõtlema panema , olema see , et preili mees ei saama . üks ei osanud arvama , miks tema ei saama , aga kõik nägema , et tema olema aina üksinda , ja kõik arvama , et olgugi preili , ometi olema tema nii-öelda naisterahvas , ja mis kohapidaja olema naisterahvas , liiatigi kui koht olema niisugune , nagu olema Kõrboja . " mis tema ka rääkima " küsima Leena Jaan uudishimulikult , kui tema juhuslikult teine pisut eraldatult töötama . " mis tema rääkima ... osatama Jaan . " mis ikka rääkima . kõik rääkima ." " kas jääma nüüd teine kauem " " kes tema see ütlema või kes see tema küsima ." " mõtlema , et ehk ise rääkima , jutt sees ütlema ." " küllap see juba rääkima , aga kas tema ka miski ütlema , see olema teine asi ," vastama Jaan nagu vastumeelselt , sest tunduvasti olema tema pisut turi , et tema preili sõidutama olema käima , ja mitte mõni muu . kui aga Leena vaikima ja enam miski ei pärima , hakkama Jaan ise keel kihelema . " küsima , kas täna jaanituli ka tegema ," ütlema tema . " ja sina ? mis sina ütlema " vastama Leena . " mina ... mina ütlema , et küllap vist ." " ja tema " " kas pill olema " " sina ütlema , et olema " " ütlema , et küla olema ." " lubama teine ka tulema " " küsima , kas pillimees tulema ." " noh , ja sina " " ütlema , et ei teadma , küllap vist , kui kusagil parem põlema ." " olema võind ju järele minema , kui preili tahtma ." " eks või muidugi minema . aga eks õhtu nägema ." " Pea hein kokku saama ! Mikk ütlema , et enne õhta ei saama , kui hein küün , tulema kaks püha ." " mis Mikk rääkima , küllap tema juba oskama , nagu olema ise peremees ," ütlema Jaan etteheitvalt . kuid tahes või tahtma hakkama Leena kui ka Jaan käsi kärmemini käima , et varem õhtu saama . tema tõttamine mõjuma ka teine , nii et see silmapilk , kui Kõrboja uus perenaine ja otsaline heinamaa jõudma , reha aina välkuma aga käsi . " kas saama kuiv lugu täna üles " küsima Anna Mikk . " saama , preili !" hüüdma mitu poolt korraga vastu . aga see , mis nüüd tulema , tulema kõik ootama , tulema kui suur üllatus , nii et jällegi kogu heinamaa rehavars najal seisma . " mitte enam preili ," ütlema preili , nii et kõik pidama kuulma , " vaid perenaine . Tänane päev peale olema mina enam Kõrboja preili , vaid Kõrboja perenaine ; täna võtma ohi ise kätte ." " aga kes saama peremees " küsima eestegija Mikk muigavalt , nii et kõik muhedalt või häbelikult naeratama . " esiotsa jääma vana paigale , kuni uus leidma , ja mina täitma tema kohus ," vastama Anna niisama muigavalt . " tähendama preili olema perenaine ja peremees korraga ," jätkama Mikk . " nii see olema ja nii see jääma , kuni uus peremees talu tulema ," ütlema Kõrboja perenaine . Jaan sosistama Leena miski püks , nii et see heledalt naerma purskama . " mis sina naerma , Leena ? mis see Jaan sina ütlema " küsima noor perenaine . kõik vaatama Leena ja Jaan poole , kõik ootama , mis tema perenaine vastama . Leena pöörduma kõrvale ja kihistama , Jaan tegema loog võtma . " preili panema paha , kui kuulma ," lausuma tema . " mitte preili , vaid perenaine !" hüüdma Anna naljatav kurjus , mis Jaan sedavõrd julgus andma , et ütlema : " ütlema Leena , et kui preili hakkama peremees ja perenaine korraga , siis pidama tema ka seelik ja püks korraga olema ." heinamaa kõlama naer . " just nii - seelik ja püks korraga ," vastama perenaine . " muidu tänapäev ei saama , sest püks+tekandja kippuma puudus käsi ." viimane sõna tooma jututoon tõsisem noot , sest Mikk ütlema meel+detuletavalt : " kas kuulma , Leena ja Liisa , perenaine arvama seesama , mis mina sina olema ütelnd . pidama see meel ." " mina jätkuma !" hüüdma tüdruk vastu . " ära tühi suurustama !" manitsema Jaan ähvardavalt ja vaatama Leena poole , aga tema pilk ei tunduma vähem ähvardus . vististi põhjenema see neiu naiivne sinisilm , peenike piht ja naerev tedretäheline nägu , mis näima ütlema , et jääma kõik ilma mees , jääma kõik vana tüdruk , küllap mina juba ise mees saama . Liisa ei osanud enam nõnda naerma , võib-olla olema tema kunagi nõnda naerma osanud , sest tema olema priske punane nägu , hall silm ja tugev töntsakas keha , mis murdma ükskõik mis töö iga mees kõrval . tema jalasäär olema jäme ja tema piht ei tõmbuma ka suurim jõupingutus kunagi look nagu Leena . " mis Leena viga ," lausuma Mikk , " tema saama alles kevad leer lahti , tema laulma alles : " nüüd paistma mina kaunisti ." aga ootama pisut , varsti tulema : " see aeg olema tõde ’ uks ees ". nägema , Liisa laulma juba : " mina püüdma kõik hing " ja küll sina juba kord üheskoos kõõrutama : " mina olema ju püsti häda käes ." " laulma " Jeruusalem , sina püha taevas linn ’ gi " ära ," aitama Jaan oma poolt . " Mikk ," pöörduma perenaine eestegija poole , " mina olema Jaan tarvis , kas sina saama ilma tema lugu vastu " " muidugi saama ," vastama Mikk , " pidama saama , kui tarvis olema . aga parem olema olnd , kui tema siia põlema enam laskma , ainult nagu töö õrritama ." " esiteks olema see mina tegema , mina olema siis veel Kõrboja perenaine , sellepärast tulema tema ," vastama Anna ees-tegija . " kuulma , Jaan ae ," hüüdma Mikk , " perenaine tahtma sina ära kutsuma ." " ükskõik , mina võima minema ," vastama Jaan . " muidugi , sina olema see aina õnn , saama niisama kõlksima ," osatama Mikk . " kui perenaine käskima ," vabandama sulane . " jah , mina käskima ," ütlema perenaine nii valjusti , et kõik pidama kuulma . " panema kodu ise puhtam riie selg , nii et sina võima küll minema ." kuulaja kõrv minema kikki . " minema küll , aga kui jõudma , minema ka Mädasoo , Metstoa ja Põrgupõhi - Katku jõudma sina ometi minema - ja ütlema kõik , kes teadma ja tundma , et tema tulema mina järv äärde jaanituli , sinna , kus varemalt kiik olema . tulema kõik , kes tulema tahtma , tulema noor ja vana , aga hoidma sina , et pillimees tulema ei jääma ... " tooma kas kaks või kolm see ," vastama Jaan . " too Lõugu Kusti oma vasikas !" hüüdma Jaan . " tooma , kui tahtma ," vastama see . " kes muidu ei tahtma tulema , see ütlema , et mina laskma kutsuma ," rääkima perenaine edasi , " ütlema see , et mina olema nüüd Kõrboja perenaine ja kutsuma tuttav ning võõras Kõrboja jaanituli tegema ." see mõjuma . see mõjuma kõik , mitte ainult Jaan peale , kes aina kibelema ja kibelema minema . see mõjuma Mikk , suviline ja päeviline , nii et kui perenaine ja Jaan heinamaa olema läinud , siis rehavars põõsas vahel ja puu all nõnda välkuma , nagu tema olema Kõrboja välkuma juba mitu-setu aasta . loog aina lendama tuulepuhang , lendama nagu oma jõud , oma tahtmine käputäis , sealt puutald regi , regi hang otsa ja hang ots hüppama tema sopsti ! küün . lendama ja sahisema , hüppama ja kahisema , ajama nagu ajaviide jutt heinaline , ajama jutt ja lõhnama uimastavalt , nagu mõni karske neitsi , kui tema pesema jaanilaupäev õhtu oma noor liige tööhigi , panema puhas hilp ümber ja minema vaatama , kuidas poiss tuli tegema , minema kuulama , kas pill juba hüüdma , et võima pehme tantsima töö kangenema keha . 7 Kodu jõudma asuma Kõrboja perenaine vana Madli abi , kes kütma saunaahi ja kandma suur katel ämber vesi . seni kui ahi tossama ja vesi katel soenema , liikuma perenaine silm ja käsi tuba ning õu . üks olema tema selge : üks päev olema võimalik Kõrboja miski põhjalik ette võtma , isegi tuba mitte . ainult üks tuba , nurgapealne , vastu rohuaed , see tegema perenaine põhjalikumalt puhas , sest siin olema veel kenasti värv põrandalaud ja tapeet sein õige asi . siia tahtma tema elama asuma , sest see olema juba ammust aeg nimi järgi tema tuba olnud ja sellepärast vähem tarvitama . seadma voodi , äigama aken , riputama tema puhas kardin ette , panema mõni lill klaas kummut , pistma sinna-tänna mõni hali oks . minema pärast õu , võtma looma ja töötama , nii et tolmupilv keerlema . aitama siga rohi kitkuma , see katki raiuma , söök tegema ja ette kandma . pesa mingisugune riist , kuhu võima tõstma supp või kallama piim . tegema ja toimetama , mis käsi juhtuma , aga ühte ei tegema tema mitte : ei mõelnud toit , nagu tahtma tema täna elama ainult töö ja tegemine , pidu ja rõõm . vana Mousi katsuma esiti perenaine järele sörkima , aga peagi mõistma tema oma tegu asjatus , sest perenaine olema täna nähtavasti mingi mõistlik eesmärk , tema tellerdama mõte üks paik teine . Mousi istuma viimaks keset õu maha ja mõõtma oma väsima silm perenaine samm , pärast laskma tema kõhuli ja sulgema rammestuma laud , ainult aeg-ajalt see praotama . päike olema veel mõni hea süld üleval , kui Kõrboja heinaline kodu tulema ja leidma , et saun olema kuum ning vesi katel tuline . " täna olema inimene nagu jumal välk ," lausuma Mikk . " jaanilaupäev , sellepärast ," arvama suviline . " uus perenaine , uus perenaine , see olema põhjus ," arvama Mikk vastu . " saama jaanituli !" hüüdma Leena . " sina minema ikka pool õhtupoolik ," vastama Liisa . " noh , perenaine , kas saun valmis " küsima Mikk Madli , kui see tuba tulema . " olema mina enam perenaine ," vastama Madli , " olema ainult vabadik . aga saun olema valmis , kuum , nii et kõrvetama , vesi võtma või karva , noor perenaine ise tegema kõik ." " tohoo tont !" hüüdma Mikk , " või noor perenaine ise ." tööline pidama ise leilitama minema , kuid tulema pisut ootama : vana Rein ise olema esimene hea võtma läinud , tahtma laskma tema enne välja tulema . naispere pidama viimane jääma , sest tema olema tuba ümber jooksmine , olema koperdamine köök ja ait ning tagatipuks laut , kui tulema kari kell kõlin ja krants haukumine . Anna jätma töö ja toimetus , kui tulema heinaline . tema laskma see tegema , kes olema Kõrboja harjuma tegema , ja käima ise pisut ringi ning vaatama , kust äär siin küll peale hakkama , kui siin kord hakkama saama . tema minema rohuaed , mis onu kord suurejooneliselt rajama ja mis nüüd niisama suurejooneliselt raisku olema lastud minema . nähtavasti olema siin loom ajuti pidutsema , puu katki tallama , latv napsinud . põõsas kaduma umbrohi , mis lokkama kui meeletu . nõges , ohakas , kobruleht ja takjas , putk , kastehein ning orasrohi , aianurk tapp , mis ronima mööda varras ja aed . juba langema tema kaste , juba hakkama tema uimastama õhk , juba uimastama tema see , kes siin kõndima ja hingama . kuskil lai pihlakas all vana pihastunud pink . Kõrboja perenaine katsuma tema tugevus , katsuma , kas kannatama veel istuma . kannatama , perenaine kannatama ! tudisema , vajuma teine ots pisut madalamale , aga jääma peatuma , pidama vastu , nagu võtma viimne jõunatuke kokku . perenaine istuma , istuma esimene kord oma talu , istuma , nagu istuma tema siin aasta eest , palju aasta eest . jah , millal tema istuma siin viimati ? millal tema istuma sama pink , sama pihlakas all , tundma , et tema istuma Kõrboja ? viimane kord ei teadma tema , ei mäletama , aga tema mäletama üks kord ja tema näima , nagu olema see olnud viimane kord . siis istuma tema ja olema kuri , olema vihane , olema kuri häbi pärast , mis ei saama leidma seletus või põhjus . tema olema seekord nii hirmus vihane häbi pärast , et tema kiristama hammas , et tema mõtlema eluvõtmine , mõtlema , et tema enam kunagi ei tahtma nägema tema ega teine inimene , teine mees . tema olema siis õnnelik , et tema teise+l-kolmas päev pidama ära sõitma , ja tema olema enam kunagi segamata rõõmus , kui pidama tulema isatalu ja nägema see paik ja puu , kus tema olema olnud häbi pärast nii hirmus õnnetu ja kuri . perenaine teadma , et kõik olema läinud õnnelikult , õnnelikumalt , kui tema too kord oskama aimama , aga ometi olema tema veel tänapäev nagu kahju siin pihlakas all , kus hakkama uimastama kastene rohi , et siis olema läinud kõik nii õnnelikult , ja veel tänini olema tema häbistaja , oma vihastaja süda põhi , olemus üdi täiesti andeks andma . suur ristipäev hommik , kui tema tema nägema panema oma riie sinna mätas , kus tema , Kõrboja perenaine , hiljuti olema istuma , ja kui tema nägema tema keset järv päike paiste kollakasvalge liivapõndak ringutav oma keha ning kuulma tema nagu looduslik rõõmus heiskama , tundma tema oma veri , oma südame-erk seesama kurjus ja häbivalu , mis piinama tema too korral , kui tema virutama kättepuutuv malakas kuhugi meeletu hoop ja jooksma märg riie kõik jõud - hingeldamine , rammetus . tema jooksma , nii et oks veristama tema paljas säär , kriimustama tema nägu , karistama palmik hargnema juus , jooksma , kuni tema siia pink langema lõõtsutama , märg riie nagu valama ümber plikalik , nurgeline liige . kuidas tema see veel mäletama , kuidas tema iseenese see mäletama . ja täna , tulema tema täna jaanituli või jääma ehk tulema nagu nelipühilgi ? Anna ei teadma isegi , kas tema tema tulek tahtma või mitte . kui Jaan oma ringreis tagasi tulema , laskma perenaine ise see aru andma , küsima , kus tema käima , kes nägema , kes tulema lubama ja kas pillimees kindel . alles lõpuks ütlema tema : " ja Katku " " ka seal käima muidugi . Villu ütlema , et eks nägema . vana ei tulema ." " miks " küsima Anna , et aga küsima . " see olema ise nii palju maa , et jaanituli ase jätkuma , ütlema vana Jüri ise mina vastus ," seletama Jaan . " ega see ometi tulema ," ütlema vana Rein tütar , sest tema olema teine kõrv Anna jutt sulane pealt kuulama . " asjata olema üldse sinna minema ." " olema riid või " küsima tütar . " kas sina siis ei mäletama enam ," vastama isa , " algus saadik riid . mina käima ju sina õnnis onu esimene aasta seal , sina olema kaasas , tahtma Katku ära ostma või vähemalt see heinamaa , mis tema jõgi ääres mina heinamaa vastas , et nõnda Kõrboja krunt ümmargusem tegema . see ’ p see põhjus olema . sest aeg saadik kandma tema viha , käima alati turi . mina sealkäimine olema üle kümme aasta aeg , aga ei olema mina see saadik oma jalg enam üle Katku ukselävi tõstma ja ei olema Jüri ka Kõrboja oma nägu näidanud . nõnda mina vist surema ." isa rääkima tulema Anna meel , et tema kolmekesi tõepoolest millalgi Katku olema käima , kõrb hobune seesama vedruvanker ees , mis tema täna vaksal vastas olema . tema istuma onu ja isa vahel , jalg pisut kõver , könksus , nii et tema sõitma , kui vankriratas vastu puujuurikas peksma , hirmsasti ära väsima , pärima valutama hakkama kohe . see valu mäletama Anna . veel mäletama tema see soon , mis tema enne Katku jõudmine üle lokerdama : seal kasvama palju kollane lill , nõgu aina valus see , muu ei teadma tema see nõgu miski . veel mäletama tema mingisugune madal uks ja lõhn , mis tema kunagi varemalt olema tundma , mäletama nähtavasti Katku tuba elulõhn . nüüd see tuba enam olema , sest Katku ehitama uus hoone , tegema korsten peale . aga Katku olema ometi veel miski , mis Kõrboja perenaine see külaskäik saadik mäletama : see olema poiss , suur poisivolask , paljas pruun jalg , kuub särk peal , pelglik silm , mis tema , Anna , aina vahtima ja vahtima , nagu tahtma tema rääkima hakkama , nagu tahtma poiss tema käsi kinni võtma ja välja viima päike paiste . see olema Katku Villu , Katku Jüri noorem poeg , kes käima kihelkond või ministeeriumikool , sest tema pidama saama kooliõpetaja või kirjutajahärra , üks ei teadma kindlasti , mis asjamees Villu õige pidama saama . nõnda hakkama Anna tutvuma Villu , hakkama isa ja onu juuresolek , hakkama sõna lausuma , hakkama see , et Anna nägema Villu kohmetama , nägema punastama , et tema isegi vist kohmetama ja punastama , kui tema seisma isa ja onu vahel ning vahtima see poisivolakas , kes pidama saama kooliõpetaja või kirjutajahärra . " ah nii kaua pidama see meel ," ütlema Anna isa . " ei vana Katku Jüri unustama see ei siin ega sealilm ," arvama isa . " ega siis nüüd enam keegi tema kohta olema tahtma ," lausuma tütar . " nüüd mitte , aga see aeg võima uuesti tulema , Jüri teadma see , kartma teine . ütlema , et Kõrboja olema jälle kord niisuke hakkaja peremees , nagu Oskar olema , mis sina arvama , kas tema neel ei käima kohe Katku järele , vähemalt see jõeäärne heinamaa järele . aga mis olema Katku ilma see heinamaa ? mitte kui miski ! seal ei võima üks inimene elama , surema nälg . Oskar pakkuma ju ka too korral see heinamaa sama palju , kui kogu Katku siis maksma , pakkuma lõpuks rohkem , pakkuma lihtsalt jonn pärast ja rumal pea , et aga see käsi saama ." " aga ikkagi ei saama " " tänapäev olema saama , kui tema olema eland . tema ise surema küll usk , et küllap Jüri pärastpoole nõrkuma , raha vastu võtma , aga mina ei uskund see siis ega uskuma nüüdki . ka teine ütlema , et ei Katku Jüri painduma , sööma ennem silk kui rangirinnus ja pingutama püksirihm , aga koht ei müüma miski hind eest . peaasi olema ja olema veel praegu see , et mina olema teine nurk inimene , võõras , sisse rännand , ja tema siin võõras ei sallima , võõras olema see silm ikka naeruväärt . tema arvama , et kes inimene olema , ei see oma kodu lahku , see ei minema ilma mööda hulkuma , mööda maa leib või koht kerjama , teine eest ära näppama ." " eks tema ostma siis ise Kõrboja ära , miks tema tema mina käsi laskma tulema ," ütlema Anna , kes isa seletus juba tõsiselt huvitama hakkama . " see põlnd keegi nii palju raha , et Kõrboja vastu saama , sest kust tema siin see raha pidama võtma . ka mina põlema see raha olnd , kui Oskar Venemaa põlema toond . see teadma tema ja see tema just mina andeks ei andma tänapäev . mina olema nii mitu kord purjus pea öeldud , et eks teenind siin raha ja ostma Kõrboja ära , küll mina olema näind , kudas sina olema ostma , aga viga ’ s nõnda ." " eks see ükskõik ei olema , missugune raha ostma ," arvama Anna . " ju tema siis ei olema , et tema nõnda ütlema ," vastama Rein tütar . " tema ei sallima võõras raha , pidama oma olema , siin teenima . ja sellepärast arvama mina , et isegi kui Katku Jüri täna-homme surema ja koht poeg jätma , tema tema ei müüma , mina mitte ei müüma , olema mõni teine ehk ." " olema siis poeg see poolest nii isa " küsima Anna , kes jutt isa ikka enam huvitama hakkama . " tema ei pidand ju algus kohta saam , ainult sõda , see tapma vend , ja siis tulema tema , nelipühis rääkima mina ." " see küll ," ütlema isa , " tema olema ots Tallinn ja Tartu , Riia ja kes teadma kus Venemaa . sealt tema see ilus mood kõik kaasa tooma , kõik see paristamine , viinaajamine , joomine ja kaklemine . tema olema ju kui aru ära , nüüd kuuldavasti olema teine pisut taltsam , peale vang istumine nimelt . nägema , minema teine ju sinnamaale , et lööma teine omasugune maha , andma teivas pea , ja valmis . aga nüüd tegema töö , ainult kes teadma kuniks . lõhkuma Kivimäe otsas kivi , paugutama , nii et mets lajatama , ainult eile ja täna põlema kuulma , kas õige ka hein hakand või . käima nali pärast teine töö Kivimäe vaatama . ei mina tema asemel küll see tegema , jätma see kivi sinna paik ja kaevama ennem kas või kraav , vedama muda liivasoss . aga tema tegema , tema ei jätma , meeletu nagu tema olema . olema inimene , kes üks asi muidu tegema ei saama , kui kaotama aru , niisuke inimene olema tema . asutama ise töökoda , pidama ei teadma mis ära tegema , aga nüüd roostetama tööriist lõks , töö ei olema , ei tulema , sest , põlema koht , kust tema tulema . ehitama kelder , mis olema paras Kõrboja , aga mis tegema Katku niisuke kelder ? mitte kui miski . ei osand viin saama raha kuhugi parem paik panema . nüüd olema Katku endine vana Katku , ainult kelder olema teine ilm pärit . inimene hüüdma tema ise mitte enam Katku , vaid Kelder Villu , niisuke kelder olema nüüd Katku ." " muidugi mõtlema tema ka teine hoone niisama tegema , nagu tegema töökoda ja kelder ," tähendama noor perenaine . " olgugi nii , aga mis see " küsima isa vastu . " mis tegema Katku niisuke hoone , Katku põlema ometi mõni Kõrboja ? olema Katku mets ? olema tema pind , kust olema hõlbus uus põld juurde tegema ? ainult see Kivimäe , see olema ka ainuke paik , seal olema muld . aga kes tegema tema puhas ? ja kes laskma see veelomp mägi ots kuiv ? jõgi olema ju kaugel , kuigi ehk kukkumine hea . vanamees olema täiesti õigus , kui tema kiruma , et poeg tühi töö tegema , tuul tallama , nagu tema ütlema ." olema kuis olema , aga Kõrboja perenaine hakkama see tuuletallaja ikka enam ja enam meeldima . tema olema omataoline arutu , nagu olema see onu Oskar , kui tema tulema ja ostma Kõrboja , või nagu olema tema ise , kui tema otsustama hakkama Kõrboja perenaine . mis tema siit lootma ? mis tema Kõrboja siduma ? mingisugune vaistlik aje , mis olema võimsam mõistus ja nähtav tõsiasi . olema tema ebausklik , siis võima tema arvama , et keegi olema tema ära tegema , et keegi olema sõna tema peale lugema ja et tema ei pääsema kunagi see sõna ja Kõrboja . 8 Pea päike loojak võima juba iga loll Kõrboja aru saama , et täna olema harilik laupäevaõhtu , vaid olema jaanilaupäev . ka muidu valendav saun tulema mees särk ja naine jakk ning punetav õhetav nägu , muidugi panema peale söök parem hilp ümber , kuulatama , seisatama nagu aru pidama ja minema siis kuhugi . iga harilik laupäevaõhtu võima kari nagu täna karjaaed magama ja lehm võima mäletsema tilksutama vaikne kell . hiline kägu võima nõmm kukkuma , nagu olema päike alles suur kõrge , ja laulurästas võima lugu laskma , nagu tahtma tema nõmm asendama ööbik - aga ei kunagi muu laupäevaõhtu minema mees asjatundlik nägu pinumaa otsima tõrvik , mõni vana tõrvatünn või tuliraud , nagu olema kevadine suurvesi , kus luht raiuma tuli kala . ei , niisugune asi võima sündima ainult jaanilaupäev . mees võtma puupakk õlg , viskama haokubu selg , nagu olema tema must tööriie ümber , ja ei mitte puhas pühapäevane . tegema ja talitama , pidama aru , nagu olema tema käsil mingisugune tõsine töö , ja ometi teadma tema ise , teadma teine , teadma tüdruk , et mees olema aina nali , aina lõbu , et mees möllama , nagu olema tema äkki kõik palju noorem muutuma . Jaan ja suviline olema rääkima , isegi eestegija Mikk kõndima täna kiiremalt , kergemeelsemalt , isegi tema tõmbama haokubu selg ja kahmama õletuust tulehakatis käsi . tulema vana Rein , andma nõu , juhatama miski , nagu kartma tema , et ehk minema muidu miski viltu . " tegema aga keset plats , muidu rikkuma puu ära ," ütlema tema . " täna olema see kartma ," vastama Mikk , " ilm olema nii vaikne , et tuli põlema puu vahel nagu küünal otse vastu taevas ." Leena jooksma kui püüpojuke , tema piht painduma pajuvits ja tema silm aina särav ja särav , kui üks perenaine võtma nöör , latern , küünal ja veel miski muu , mis pidama taevas lendama . niisugune jaanituli olema tema kunagi tegema , olema ka nägema , ei siin ega mujal , ei enne leer ega peale see . sellepärast olema tema huul meemaik , kui tema vahetama ükskõik mis tähtsus sõna Jaan , kes olema täna manisk ees ja kamass jalg . järv poolt kostma juba hõise ja huilgamine , kui Kõrboja oma kodunt minema saama ; tema saama sellepärast nii ruttu , nii-öelda ülepeakaela minema , et järv poolt kostma juba hõise ja huile . " juba ots seal !" kilkama Leena . " juba seal !" vastama Jaan . Kõrboja perenaine olema langema mingisugune nukker vaikus , nagu olema tema rõõmus , et tema olema täna esimene päev Kõrboja perenaine ja et tema perenaine pühitsema täna esimene kord oma sünnipäev jaanilaupäev . tema olema isa jutt ajama , tema olema liiga palju rääkima Katku Villu , kes kui arutu Kivimäe kivi lõhkuma , ja see võtma tema tõsine jaanilaupäevarõõm . isa oma sõna manama esile mingi nimetu vari ja see hakkama liikuma Kõrboja hoone nagu elav olend , liikuma onu Oskar vari , liikuma tema noor naine vari , kes põgenema salaja , südaöö , põgenema tuul ja torm , põgenema vihm ja kõu Kõrboja , kui olema matma siia surnuaed oma esimene pojuke . miks onunaine põgenema ja mis sündima peale see , kui ka onu Kõrboja ära sõitma , oma noor naine järele , see Anna ei teadma , olema kunagi lähemalt kuulma , üks olema ainult kindel - ei üks ega teine näidanud oma elav nägu enam Kõrboja , isegi onu Oskar mitte , sest tema leidma paar nädal pärast ärasõit surnuaed oma pojuke haud . Anna mäletama , mis isa too korral vennanaine olema öelnud , kui vend tema esimene kord siia sõitma , näitama oma mõis . tema olema öelnud , et ei see küll Kõrboja perenaine saama , liiga nääpsuke teine , laulma tuba , mitte mets , minema kõndima põld , aga jalga nõmm ei tõstma , nagu elama seal kuri vaim . isa sõna olema rutemini täis läinud , kui keegi olema aimama , isa isegi olema rääkima aimama , et tema sõna nii ruttu täis minema . niisugune vari liikuma Kõrboja perenaine hing , kui tema üks kiikav ja põlev Leena võtma kirev latern ja küünal , võtma pikk nöör ja rakett , et tema viima järv äärde jaanituli , mis pidama tegema sinnasamasse , kus pidutsema kord onu Oskar oma noor naine . aga vaevalt aimama keegi , et Kõrboja perenaine hing liikuma vari , sest tema tegema kõik võimalik , et üks tema miski ei märkama . vaevalt olema keegi märkama miski mõistma , sest mis puutuma see Kõrboja minevik vari . võib-olla olema tema isa külm jätma , sest Kõrboja ise olema tema tema hing kulutama , tema olema vististi kulutama see vari Anna ise hing , kui tema olema elama kogu see vaheaeg Kõrboja . poolpime , poolkurt Madli , see olema ehk võima Anna mõistma , kui tema juba too aeg olema elama Kõrboja , aga tema tulema siia hiljem , alles hiljuti . pealegi olema asjata tema arve võtma , sest tema ei läinud järv äärde jaanituli , tema üksi jääma täna õhtu koduhoidja . kõik minema , karjapoiss minema , vana Rein isegi minema , aga Madli ei läinud , sest tema jääma Kõrboja lukk . kui Kõrboja rahvas järv äärde jõudma , olema siin juba hea summake inimene koos - kui palju just , see olema raske ütlema , sest ainult mõni poiss seisma loodetav jaanitule-ase keset mäenukk , kuna suurem hulk , eriti naispere , mööda mändi+de-alune kirendama . seal olema jutt ja naer , seal olema hüüdmine ja huikamine . järv kostma aer löök , poiss naer ja neid kiljumine , kes kartma kas uppumine , lootsik ümberminek , või läigitama sõudja tema mõla ots mõni tilk vesi . mäenukk prantsatama vastu maa haokubu , kolisema puupakk ja halg , tümisema tõrvatünn , kui tema kopsima pikk latt otsa , mis püstitamine juba proovima auk valmis . Jaan seadma tuliraud varras otsa , ehk küll Mikk arvama , et mis tema tühi see jändama , kui olema tõrvatünn tõrvik käepärast . aga täna Jaan ei kuulama Mikk , oma eestegija sõna mitte , sest ega Mikk ometi jaanituli mõni eestegija olema . Jaan seadma kangekaelselt tuliraud vars otsa ja ei pannud teine sõna miks , sest tema olema tuliraud oma plaan , mis ei teadma keegi , vahest ehk ainult Leena , sest tema aimama Jaan rohkem , kui teine teadma . Leena teadma , et Jaan püstitama tulirauavarras lootsikupära , nagu minema tema kevad suur vesi luht kala raiuma , püstitama raud , süütama tõrvik põlema ja aerutama keset järv üks pillimees ja Leena , ühes mõni teine poiss ja tüdruk . järv olema kui elus peegel , aga Jaan aerutama mööda järv , panema vesi virvendama , ajama liikumine tuli tuliraud loitma , nii et leek paistma vesi virvendus kui kähar lokk , mis laotama järvepõhi . Jaan ise ei teadma see , kui tema aerutama leegitsev tuli mööda peegelvaikne järvepind , aga kalda+lseisja nägema ; Kõrboja noor perenaine , kes pühitsema täna teine teadmata oma sünnipäev , see nägema , et keegi laotama järvepõhi oma lõõmav lokk ; kui aerutama Jaan , laulma Leena ja üürgama pill - rõkkama Lõugu Kusti " vasikas ". veel enne kui Jaan aerutama hakkama , tõusma mäenukk leek pragisema ümbritsev mänd vahel : Mikk olema õletuust põlema süüdanud ja see kuiv haokubu alla pistma . Tõrvatünn seadmine võtma pisut rohkem aeg , see hakkama särama alles siis , kui haokubu olema oma kõrgem leek juba taevas paisanu . see leek valgus paistma , et nöör siduma mänd vahele ja et nöör külge riputama paberlatern piirama tantsuplats , kus ümber sügelema mitukümmend paar noor jalg . olema ju tulnud kõik , kes Jaan sõna viima , olema tulnud palju tema , kes Jaan mingi sõna olema viima , sest tema olema teisene või kolmas suu kuulma ratas kihutav Jaan sõna . ring tuli ümber noor ning vana , palju Kõrboja perenaine nelipühis saadik nägema ja tuttav , palju võhivõõras , kes tema varem kunagi olema nägema või kuigi nägema , siis unustama . kõik olema tulnud , kõik olema siin , ainult Katku oma puuduma , Villu olema nägema . puuduma ka Kuusik saun Eevi , nagu olema tema millegipärast Katku oma kokku rääkima , et mitte jaanituli minema , kui Kõrboja perenaine kutsuma . aga tõepoolest olema Eevi Katku oma ei täna ega eelmine päev kokku saama , et see mõni sõna vahetama , tema olema nii mõni päev Villu enam nägema , sest see rassima oma vaba tund Kivimäe kivi . Eevi murdma pere töö tegema , tasuma saunapäev , ja poeg hoidma kodu ema . viimane päev olema ema haige ja sellepärast olema saun kõik ui-ai , kui Eevi õhtuti kodu tulema , nii et tema muu üle ei jääma , kui öösiti kodune töö tegema . ka täna tegema ja rahmitsema tema ja ei mõtlema Kõrboja jaanituli , sest kui tema pere kodu tulema ja ema Kõrboja Jaan sõnatoomine rääkima , ütlema see oigama : " mis jaanituli see sina veel olema , sina jaanituli olema juba häll . las teine minema , las teine tõmbama , kuni tema ka oma jagu saama , ega enne keegi kuulama ." ka Eevi ise arvama , et las teine minema , las teine tõmbama , tema pesema kodu laps pesu ja kohendama muu tühi-tähi , mis elu läbi ei saama . ja nõnda jääma tema kodu ja ei läinud Kõrboja jaanituli , kui kutsuma noor perenaine . Eevi mõtlema , et kui täna õhtu tulema Villu , siis ei mõtlema tema enam kord Kõrboja jaanituli , ei mõtlema , et Kõrboja järv olema lootsik ja et järv ääres hüüdma Lõugu Kusti kolm rida pill ning keerlev paar . aga Villu viibima tulek , Villu laskma kaua ootama , nagu istuma tema ka jaanilaupäev õhtu Kivimäe oma lõhutu ja lõhkumata kivi keskel . kui Eevi küllalt oodanud , kui kesköö juba töö veedetud , alles siis hakkama tema uskuma , et Villu jääma hoopis tulema , et Villu jääma ehk tulema Kõrboja perenaine sõna pärast , mis see saatma sulane küll ja pere pere . töö väsinud heitma Eevi magama , aga uni veel mõtlema tema oma ilmsi olnud mõte ja ei saama täielik rahu . mõtlema Katku Villu , oma laps isa peale , mõtlema ka Kõrboja preili , praegune Kõrboja perenaine peale ning tema unine , pöörane mõte olema otsa ega piir , sest tema liikuma nagu painajalik nägemus . aga mis puutuma Kuusik saun Eevi nägemus tema , kes tegema jaanituli Kõrboja järv ääres . tema ei puutuma peaaegu Katku Villu , kes kaua kõhklema , kas ka minema või kodu jääma . oo , Katku Villu olema Kõrboja jaanituli kohe oma kavatsus , niipea kui tema kuulma sulane Jaan suu läbi perenaine sõna . tema olema kohe jumal teadma miks niisugune kavatsus , et Kõrboja jaanituli ei pidama miski välja tulema , sest tema , Katku Villu , tahtma kõik vingerpuss mängima . tema olema nüüd jällegi kodu , tema olema oma vangipäev ära istuma ja tahtma kõik tõendama , et tema olema endiselt vaba ning võima tegema , mis tahtma , kuigi see käima vastu kogu metsanurk . Villu tahtma nimelt nõnda tegema , et Lõugu Kusti oma " vasikas " ei minema jaanituli , vaid jääma Katku Villu juurde , rüüpama tema pudel , aeg tema jutt . lobisema tema võib-olla seni , kui tema unustama Kõrboja perenaine saadetud sõna ja mängima pill Katku Villu , nagu olema tema juures jaanituli ja nagu pühitsema tema täna oma sünnipäev kirev paberlatern ja rakett . Lõugu Kusti rüüpama Katku Villu pudel ja ajama tema jutt , nagu olema tema peremees pidu , mis pühitsema täna Kõrboja järv ääres , aga sinna minema ei saama tema ometi jääma , sest täna mõtlema Kusti rohkem Kõrboja perenaine kutse kui Katku Villu pudel . pudel panema Kusti ise ainult paras aur pea ning minema siis , minema ja käristama oma " vasikas " nahklõõts , nii et keel vinguma , mängima niisugune hoog ja vaimustus , nagu olema piduperemees ise tema pea soe kütma , et tema mängima oma ilusam lugu . nõnda olema Katku Villu lugu ja asi see jaanituli , mis tegema Kõrboja järv ääres männik . Villu olema tahtma jaanituli võtma Lõugu Kusti " vasikas ", aga ei saama , ja muu see jaanituli võtma tema ei katsuma , sest see olema nii hirmus vähe mõte . Villu kuulma , kuidas Kusti mööda tee oma pill minema . pill hüüdma ja tema olema ilus ja armas kuulama , kui tema minema üks Kusti , rihmapidi see kael , hüüdma , nagu kutsuma tema täna kõik , kes kõrv olema kuulma , Kõrboja jaanituli - kutsuma Katku Villu , Villu tundma , et kutsuma . ja tema mõtlema , et mis õige olema , kui tema minema , mis olema , kui tema minema nagu teine ja nagu olema tema kunagi katsuma Kusti oma pudel juurde jätma . Või miks ei pidama tema minema , olema tema ju ei üks teine ega Kusti ise lausuma oma kavatsus tema oma pudel juurde kutsuma . Villu kuulama Kusti pill , mis minema mööda tee mänd vahel , ja tema mõtlema ainult Kõrboja jaanituli , mis tegema järv ääres , ning kord ei tulema tema Kuusik saun Eevi meel , kes pesema laps pesu ja kes mõte olema aina Villu . miks see küll nõnda olema või kuidas see tulema , aga äkki ei kuulatama Villu enam Lõugu Kusti pill , vaid pistma see asemel jooks - jooksma Kusti järele . joostes tundma tema , et pudel olema luud-kondid pehmem tegema , kui ehk täna õhtu vaja ; et täna õhtu olema pidama luud-kondid pehmendama ainult saunaleil , sest Villu jooksma ju Kõrboja perenaine sõna järele , mis see saatma sulane Jaan . jooksma kõik hing , jooksma hingeldama , kuni tema saama Kusti käsi ja minema ühes tema jaanituleline sekka , mõlema paras mees , mõlema ammu oodatud . aga Villu ei söandama hästi tükkima esirind , ei söandama see oma soe peale vaatama , tema astuma ette alles siis , kui otsima mees , kes oskama rakett laskma . õigem , isegi siis ei astuma tema ette , sest mis puutuma tema Kõrboja perenaine rakett , tema kiskuma esile , sest tema olema mees , kes kõik mõistma , kõik võima , miks siis mitte ka rakett laskma . nõnda saama Katku Villu Kõrboja perenaine kokku rakett juures , saama kokku ja teretama tema pelglikult ja viisakalt , nagu olema see veel perenaine , vaid peenike Kõrboja preili , kes käima jälg tegema järveliiv ühes poolkurt ja poolpime koer . Villu ei julgema Kõrboja perenaine käsi pakkuma , tema kergitama ainult müts ja tahtma peaaegu küsima , et mis preili soovima või käskima , aga perenaine ise astuma tema juurde , vaatama tema otsa leegitsev jaanituli valgus , sirutama tema käsi ja ütlema naeratama : " vana tuttav nägema . küsima juba sina järele , et kuhu sina olema jääma , miks sina kunagi teine seas olema ." kõik nägema , kes seisma jaanituli ümber , et Kõrboja perenaine ise andma Katku Villu käsi , ja kõik kuulma , et perenaine nimetama Villu oma vana tuttav . perenaine olema ka palju teine kättpidi teretama , tema olema see juba nelipühis teretama , aga keegi olema tema nimetama vana tuttav , Villu üksi nimetama tema nõnda , kui tema andma tema kõik ees jaanituli juures käsi . ja kõik tundma korraga , Villu isegi tundma , et sest olema ehk miski , et tema olema üle aasta vang istuma mees mahalöömine pärast - et tema olema purjus pea teivas tarvitama , kui teine tulema pikk puss . " kõik kinnitama , et sina oskama rakett laskma ," ütlema Kõrboja perenaine Villu . " küllap mina juba see oskama ," vastama Villu , " aga kus see laskma " " mis sina arvama " küsima perenaine . " mina ," ütlema Villu ja mõtlema pisut . " kui see mina rakett olema , kui see olema mina tegema , mina laskma järv ," ütlema tema lõpuks . " kuidas järv " päris perenaine . " lootsik ," seletama Villu . see mõte olema keegi tulnud , see mõte tulema ainult Katku Villu , ja Kõrboja perenaine olema tema mõte kohe päri , kõik olema tema mõte päri . 9 Kui Kõrboja Jaan esiteks oma tuli mööda järv aerutama ja kui lõõmav tuli all Leena ühes paar teine tüdruk laulma , siis ei teadma keegi , et Kõrboja järv võima olema miski ilusam ; Kõrboja perenaine isegi ei teadma , sest tema nägema siis järvepõhi leegitsev lokk . aga kui Katku Villu rakett ja muu tarvilik asi kolinal lootsik minema , kui tema küsima , et kes tahtma kaasa sõitma , ja kui ei olnud keegi , kes kohe olema vastama , nii et Kõrboja perenaine ise ette astuma ja ütlema , et kui keegi ei minema , siis ehk Villu tema lubama tulema , ning kui tema nõnda kahekesi kallas eemale aerutama , keset järv ujuma , kust tema vaevalt veel teine silm puutuma - jah , kui see kõik olema sündima , siis mõistma kallas jääja , et Jaan sõit olema miski Katku Villu sõit vastu , kes sõitma ainuüksi Kõrboja perenaine ja rakett . sõitma vaikselt ja salalikult , sõitma pill ja laul , sõitma , nagu istuma tema jaanipäev kirik , sõitma nii , et kuuldavasti ainus sõna ei vahetama paat istuja vahel . Jaan olema vähem aim , et nõnda sõitma tohtima , kui istuma üksipäini lootsik Kõrboja perenaine . alles siis , kui lootsik kallas juba kaugel , kui võima nägema ainult veel mingi tume liikuv kuju veepind , kostma nagu rääkimine , aga üks ei kuulma , mis rääkima , üks olema nii terav kõrv . ainult keegi , kes olema see silmapilk teine pool järv , kes seisma terav , maanina , mis lõikama järv sisse , see olema kuulma , et olema Kõrboja perenaine ja Villu vahel muu jutt kui aga ainult : " mis sina arvama , kas aitama juba " küsima Villu aer seisma jätma . " ehk aitama ," vastama perenaine . " siis hakkama peale ," öelnud Villu . " hakkama ," lausuma perenaine . " aga siis pidama sina mina asemele tulema ja mina sinna , kus sina , lootsikupära ," arvama Villu . " hea küll ," sõnama perenaine . ning nüüd tõmbama Villu aer sisse ja tõusma püsti , sest ka perenaine olnud juba jalg ja käsi kinni võtma läinud tema kõikuv lootsik teineteise mööda , mis nähtavasti Villu tuikumine tõttu nõnda vaaruma lööma , et perenaine hirm pärast kiljatama . see kiljatus olema ainuke märk kallas seisja , et paat olema kirikuline kallis pühapäev , vaid olema pidulik inimene , mees ja naine vististi segi . kalda+lseisja arvama , et Kõrboja perenaine ja Katku Villu naljatama niisama , nagu tegema see külapoiss ja tüdruk , kui tema sõitma üheskoos järv , sõitma ja vaarutav meel lootsik või läigitama mõla jahe vesi , nii et kiljatus olema kogu nõmm täis . aga Kõrboja perenaine ja Katku Villu ei naljatama koguni mitte , ja sellepärast olema perenaine pisut piinlik ja häbi , et tema olema lootsik olema kiljatama , nagu olema tema mõni külatüdruk , kes läigitama mõla järvevesi . kuid ei enne ega pärast kiljatama enam Kõrboja perenaine , tema istuma ja ei paotama oma suu . isegi siis , kui lendama esimene sisisev ja paukuv tulilind vastu öine taevas , ei tegema tema hääl , vaatama ainult - vaatama üles taevas poole , kus praksuma kirev tuli , vaatama alla järv , kus süttima iga paukumine uus värv , uus virvendus ja varjund , aina süttima ja kustuma , nagu sügisöö täht taevas . millegipärast valdama jällegi Kõrboja perenaine hing vaikne nukrus , nagu liikuma seal hiljutine kurb vari , Kõrboja vari . nii hirmus ruttu ja ootama süttima järvepeegel tuli ja värv ja nii hirmus ruttu kustuma tema jällegi , nagu põgenema tema miski eest , nagu põgenema tema järeltulev tuli ja värv eest ! aga Kõrboja perenaine tundma täna , et olema hea , kui kustuma nii ruttu süttima tuli ja mänglev vari , sest tema otsima , tema ihkama püsivam , tema mõtlema miski peale , mis olema osa jäädavus , kas või igavik . Villu ei lausuma sõna , tema sepitsema ainult , nagu olema tema miski muu tegemine ega saama tema miski muu osa . Villu sepitsema ise tulihänd , kes tahtma saatma õnn järele , aga kõik tema nagu tõusma enne lend , kui meister jõudma tema ütlema , kuhu , kuidas või millal . Kõrboja perenaine , kes ainuüksi olema Villu vaaruv lootsik , nägema , et mees sepitsema miski , mis lendama nagu õnn järele vastu pime tühjus , nägema , aga ei ütlema miski , vaatama , aga ei lausuma mees sõna , kui see sepitsema õnne-tulilind . paarikaupa lendama tulihänd Katku Villu pidu : ikka vilksatama üks järv ja teine öine taevas ning vaikima vaatlema tema Kõrboja perenaine , kes istuma lootsikunina . ainus hüüe , ainus valjem sõna ei tõusma lootsik vastus kallas kostev rõkatus , kui praksuma järv kohal sinine , roosa ja violetne leek . veel siis , kui kõik rakett lastud ja kui olema aeg aer võtma ning kallas tagasi sõitma , seisma Villu lootsikupära norg pea nagu aru pidama . " kõik " küsima Kõrboja perenaine . " kõik ," vastama Villu virguma ja pöörduma küsija poole . " mina pidama nüüd jällegi koht vahetama ," lisama tema juurde . " milleks " ütlema Kõrboja perenaine . " istuma sinnasamasse ja tüürima , mina aerutama ." Villu kuulama sõna ja istuma . tema olema täna üldse väga sõnakuulelik ja alistuv . " kuhu sõitma " küsima tema . " see jätma sina valima ," vastama Kõrboja perenaine . Villu mõtlema kallas tüürima , aga tema unustama oma kavatsus , sest Kõrboja perenaine küsima tema : " kas sina jääma nüüd Katku peremees " " esiotsa jääma siia , aga peremees mitte , isa olema peremees ," vastama Villu . " aga pärast , kui isa enam ei olema " küsima perenaine edasi . " pärast isa - vist jääma ," ütlema Villu . " ja mina jääma Kõrboja perenaine , tänane päev saadik jääma Kõrboja perenaine , nii et olema naaber ." " tähendama - isa abi ," ütlema Villu . " ei , isa andma koht kõik mina kätte , tema ei tahtma enam miski tegemine tegema ," seletama Kõrboja perenaine . " aga kes saama siis Kõrboja peremees " küsima Villu asjalikult . " ega siis niisugune suur koht peal ilma peremees läbi saama ." " kes Kõrboja peremees saama , see mina veel ei teadma ," vastama perenaine , ja tema hääl olema miski , mis Villu meel tuletama , et tema veidi ettevaatamatult talitama , kui tema küsima Kõrboja peremees järele , sest see olema ometi mees , kes kui sulane kauplema , vaid tema tulema ise , tulema kosi teel , tulema magus viin ja kell ais , kurin hobune kael . " andma andeks , preili ," lausuma Villu , " mina küsima rumalasti , mina olema pidama küsima , kes saama Kõrboja peremees ." " miks mitte " küsima perenaine vastu . " preili tölkab mina ," vastama Villu . " preili heitma Kõrboja peremees nali , aga mina küsima tõsiselt ." " sina olema täna üldse liiga tõsine ," ütlema perenaine . " mis vana inimene veel kilkama ," arvama Villu . " Või vana !" osatama perenaine ja küsima siis : " kui vana sina õige olema " " kevad saama kakskümmend üheksa ," vastama Villu . " aga mina saama just täna kakskümmend seitse ," ütlema perenaine . " ah sellepärast olema see pidu , latern ja kõik ," taipama Villu . " sellepärast ja veel sellepärast , et hakkama täna Kõrboja perenaine ," seletama preili ja naljatama siis : " laskma kõik ümberkaudne mees kokku kutsuma , ehk leiduma tema seas mõni , kes tahtma Kõrboja peremees hakkama ." Villu naerma . Villu tundma , et meeleolu hakkama lõbusam muutuma ; Villu tundma , et ehk olema nii väga tarvilik kramplikult varjama oma kerge joobumus ja et ehk olema hea , kui tema olema pisut rohkem joobnud , sest siis kaduma tema ehk see piinlikkus , mis ei saama lahti Kõrboja perenaine seltsis . " ära naerma ," manitsema perenaine Villu , " ega see ometi naljaasi olema Kõrboja peremees leidma , kes ka tõesti peremees olema ." " muidugi , naljaasi olema see mitte ," vastama nüüd Villu tõsiselt , " sest nõnda kui tänini ei võima Kõrboja pidama , kui tema üldse pidama . mina tema küll nõnda ei pidama ." " aga kuidas sina tema pidama " küsima perenaine . " kuidas mina tema pidama " küsima Villu vastu . " jah ," vastama perenaine , " mis sina tegema mina asemel Kõrboja ? Või ütlema parem nõnda : mis sina tegema , kui sina olema Kõrboja peremees " " see olema üks-kaks-kolm ju raske ütlema ," arvama Villu , " see peale olema mina kunagi mõelnud ." " aga siis mõtlema , mõtlema täna õhtu , mõtlema siin lootsik , mõtlema üks mina , aitama mina mõtlema , sest mina pidama see teadma ja mina olema keegi , kes nõu pidama ," rääkima perenaine , ja Villu hakkama paistma , et tema ei naljatama . " mina ," lausuma Villu , " mina seadma kõigepealt hoone kord , et kõik , mis Kõrboja olema ja liikuma , olema ulualune , kõik - inimene , loom , tööriist , materjal ." " see nõudma raha ," vastama perenaine , " kust võtma raha " " laenama , kui muu nõu ei leidma . laenama , ütlema , pool miljon , muidugi hakatus , sest Kõrboja kandma ju rohkem ," seletama Villu edasi , kes Kõrboja asi pisut juba hakkama huvitama . " noh , ja edasi " küsima perenaine . " edasi ... veel tänavu ostma uus põllutööriist , masin , paar hobune ja sügis tõmbama söötijäänud põld ümber , tali hauduma . sügis tegema ehk uus põld juur , sest see võima ju Kõrboja küll ja küll . jätma vana , kõrge liivasoss maha , istutama või külvama sinna kas või mänd peale ja alt madalam maa tegema uus põld juurde , sest mis olema Kõrboja viga uus maa tegema , jõgi ligidal , kukkumine kui kaev . ja kraav kaevama , võtma saarlane ja - las kaevama . piird Kõrboja krunt kraav sisse , et kõrvalt raba vesi üle ujutama ei pääsema . see olema esimene , mis mina tegema ," ütlema Katku Villu . " ja teiseks " päris perenaine . " teiseks ," kordama Villu . " teiseks tegema mina kõik see , mis Kõrboja nii palju räägitud , igavesti räägitud , veelgi rääkima , aga mis tegemine peale üks ei mõtlema . mina arvama , et kui ka sina see Kõrboja perenaine hakkama , et siin ainult rääkima , siis ei olema maksma siia tulema , siis olema mujal parem . ka mina olema mujal parem ja kergem kui Katku , aga kuskil olema mina see tundmus kui Katku Kivimäe kivi keskel , aga see olema sellepärast , et mina alatasa tegema , rähklema . niisama olema Kõrboja : ka seal pidama aina tegema , pidama umbes sealtsamast peale hakkama , kuhu sina onu peatuma jääma . mina tegema veel tänavu tali , et tulev kevad olema Kõrboja õu palk ja kivivirn , liiv ja latihunnik . tuline päralt , mina panema Kõrboja veskiratas vurama , kas või tõrv ja tökatiahi tossama , hakkama puu paber tegema , hakkama turvas aluspõhk valmistama , kõik see tegema mina . muidugi mitte ühe-kaks aasta ei minema see , vaid see võtma aeg , aga mis sest , kui tema lõpuks ometi minema . tegema töö ! mina varemalt ei teadma , missugune rahuldus olema töö , aga vang ... Villu peatuma . viimane sõna olema pidama tema ütlema , arvama tema , aga see olema öeldud ja parata olema miski . " miks sina vaikima ? miks sina edasi ei rääkima " küsima perenaine , nagu olema tema Villu viimane sõna tähele pannud . " see olema nii rumal , et mina ise see meel tuletama ," vastama Villu vabandama , " oma vangi+solemine , kinniistumine nimelt ." ja kuidas tema ka veel olema tahtma või kuidas ka Kõrboja perenaine olema küsima , aga Villu ei leidma enam endine tuju rääkimine , tema olema enam himu mõtlema , mis tema küll tegema , kui tema olema korraga Kõrboja peremees . nõnda jõudma tema paat kallas , Villu tüür , ilma et tüürima , Kõrboja perenaine aer , ilma et tema tõsiselt aerutama . 10 Tõrvatünn olema juba varras otsast maha kukkuma ja kukkuma hulk säde mänd vahelt vastu taevas visanud , mis saatma kilge ja hüüe . pill olema nüüd juba kindel paik leidma tantsumuru ääres , mis piirama kirev latern ring . siin müdisema maa tants tappev paar jalg all . tantsima müts ja tantsima müts , tantsima vestivägi , kuub mänd juur või oks riputama , ja ei olnud keegi , kes täna olema tahtma tantsima , nii ilusasti mängima pill ja nii kenasti põlema latern . inimene mõtlema jaanituli ja tantsima , inimene mõtlema see tuli , mis süttima taevas ja järv korraga , ning tema tantsuhimu aina kasvama . tantsima nii , et tükk taga , tantsima nii , et unustama isegi Kõrboja perenaine , kes sõitma ühes Katku Villu järv . sellepärast ei panema suurem tähele , kui tema teine juurde ilmuma , mõlema pisut nagu nukker või mossis , ilma et kumbki õieti teadma , miks see nõnda olema . Villu olema pidama ehk Kõrboja perenaine tantsima kutsuma , olema pidama tema viima kirev latern sõõr ja seal tema keerutama , kuni tema kaduma pea Kõrboja peremees mõte , aga Villu ei tegema see , ei , Villu ei tegema see mitte , nagu aeg tema millegipärast jonn . ja kui siis keegi teine tulema ja perenaine ära viima , siis pugema Villu kõrvale ja rüüpama tasku peidetud pudel , rüüpama peaaegu vastu oma tahtmine - niisugune pudel olema see . Villu rüüpama kord , Villu rüüpama kaks kord , Villu rüüpama kolmas kord , nii et tema lust tärkama tantsima ja möllama , lust tärkama tüdruk ümbert kinni võtma ja tema kirev latern ringis keerutama , nagu olema tema tõesti juba nii vana , et tema ilma pudel rüüpamata enam ei tahtma kirev latern ringis keerlema . Villu keerutama nüüd Kõrboja perenaine ise tema tooma latern ja kirev tuli ringis , keerutama tema teine kord , keerutama , nagu olema tema täna õhtu veel keegi keerutama . Villu sattuma hoog , Villu tõusma tuju , Villu nakatuma metsik uimastus , nii et tema tantsima , hüppama ja trampima nagu meeletu . ei tema hoolima teine , ei tema hoolima enam suur see , kes tema tantsima , tema tantsima ainult ja kriiskama vahetevahel , nagu olema tema mõni metslane , kes kuulutama tants oma sõjakisa , oma võitlushimu . Villu tantsima pillimees väsinu , Villu tantsima tantsumuru lage , sest Villu kartma , kui tema nõnda tantsima . ainult mõni külapoiss , kes puss vöö ja võib-olla revolver tasku , ei kartma Villu , sest tema olema hulgakesi ja tantsima nagu kiuste vahetpidamata ühes Villu muru . tantsima ja hüüdma üksteise miski , mis üle naerma , hüüdma ja vaatama kõõrdi Villu poole , nagu tahtma tema tema miski ütlema , nagu olema tema kõik oma sõna tema hüüdma . kui kaua tema nii olema tantsima , ei teadma , aga äkki juhtuma nõnda , et Villu komistama ja pidama peaaegu kukkuma , Villu pidama just siis kukkuma , kui keegi külapoiss oma neiu tema ligilähedalt mööda vurama , lähedamalt , kui vahest tarvis olema olnud . poiss suu kajama naer , aga see vaikima silmapilk , sest Villu andma see , kes tema jalg ettepanija pidama , rusikas hoop , nii et see kui kera veerema kirev latern alt läbi , kaugemale mänd alla . tants lõikama kui nuga katki , pill vaikima kohkunult , poiss asuma summ Villu vastu , mõni käsi tasku . " käsi tasku !" karjuma Villu . " muidu olema surmalaps ." " ega sina täna teivas pidu olema !" hüüdma tema vastu . nüüd ei teadma enam keegi , mis olema sündima , Kõrboja eestegija Mikk isegi ei teadma enam , mis nüüd pidama sündima , kui mitte Kõrboja perenaine kirev latern alt olema tulnud ja vastaspool vahele astuma . " mis sina tema tahtma ," ütlema perenaine külapoiss , ja kui see miski katsuma vastama , lisama tema juurde : " mina nägema küll , mis sina tegema , tema ju sina ei puutuma ." " lubama , perenaine ," hüüdma Villu vahele , " lubama , et mina ise tema oma asi õiendama !" " tegema see teine kord , Villu , kui sina muidu ei võima , aga jätma see täna ," ütlema Kõrboja perenaine . " täna tantsima . kes riidlema tahtma , see minema ära ." perenaine sõna mõjuma , sest olema üks nii purjus poiss , kes olema söandama vastane kallale tungima , kui takistus ees olema Kõrboja perenaine . " laskma pill käima !" ütlema Mikk Lõugu Kusti , ja kui see oma " vasikas " uuesti " ammuma " panema , keerlema peagi paar tantsumuru , nagu olema miski iseäralik juhtuma . aga ei tulnud pidu enam endine hing , ei põlema kirev latern enam endine heledus , sest mõni küünal hakkama juba kustuma ja teine olema ainult lühike jupp veel järel . ometi tantsima , tantsima veel suur hoog , ainult Katku Villu jalg ei painduma enam tantsusamm , nagu olema tema tõepoolest juba vanainimene , kes tema ise ise olema nimetama . tema seisma ja mõtlema , tema olema vististi kaua seisma ja mõtelnud , kui mitte Kõrboja perenaine tema juurde olema astuma ja öelnud : " Villu , miks sina jooma ? sina enne ei jooma ." " enne ," mõtlema Villu ja vahtima tummalt perenaine otsa . " enne ... millal enne ," mõtlema tema edasi . " nõnda minema riid ," jätkama perenaine . " kes mina kallale tikkuma , see minema ikka riid , olema purjus või kaine ," vastama Villu . " kui sina kaine olema , siis ei tikutama sina kallale ," seletama perenaine . Villu ei öelnud see peale miski . " kas sina muidu ei saama , kui pidama jooma " küsima perenaine edasi . " vahel saama , aga vahel ei saama ," vastama Villu . " näiteks täna ei saand , täna pidama jooma , täna joon veelgi , joon kas või käpuli maha , niisuke hull päev olema täna ." aga Kõrboja perenaine ei saama nähtavasti kuidagi aru , miks olema täna niisugune hull päev , et Katku Villu pidama jooma . perenaine istuma viimaks Villu kõrvale mänd alla , aga ka seal ei saama tema aru , miks ajama tänane päev Villu jooma , ei saama ega saama , rääkima Villu oma " soe " pea nii palju kui tahes . ja kui Villu küllalt olema seletama , küsima perenaine äkki , et kuhu tema oma parem silm olema pannud , kas ka pea ära jooma . " sell jooksma pea ära ," ütlema Villu , " küsima ema , kui tahtma . see olema juba ammugi , see olema siis , mäletama , kui mina tuttav olema ." esimene kord tuletama tema siin oma tutvus meel . " siis olema sina ju mõlema silm terve , mina mäletama selgesti ," ütlema perenaine . " ei , siis jooksma oma silm pea välja , just siis , küsima ema , kui ei uskuma ," vastama Villu . " issand jumal !" hüüdma perenaine . " see ei võima ju olema ! mina olema kunagi unustama , kui sina siis teine silm olema puuduma . sina eksima , sina nägema uni või sina heitma nali ." ja Katku Villu ei osanud Kõrboja perenaine kuidagi selge tegema , et tema oma silm siis , ise tutvus esimene päev pea välja olema jooksma . nõnda ei saama perenaine oma sünnipäev teadma , kuhu Villu oma silm olema pannud . sellepärast võima ütlema , et Villu rääkima Kõrboja perenaine asjata , et Villu rääkima tühi jutt , nagu rääkima neiu üsna sageli , iseäranis kui olema jaanituli või mõni lihtsam pidu järv ääres männik . aga ometi mõjuma see tühi jutt Villu paremini kui nii palju asjalik arutus ; tema mõjuma nii hästi , et Villu veel enne pidu lõpp , veel enne päikesetõus sattuma uuesti tantsuhoog , nagu olema tema täna külapoiss riid minema . ja nüüd tantsima tema Kõrboja perenaine , kõik panema tähele , nagu olema Katku Villu ainult Kõrboja perenaine tantsima , ja perenaine ei öelnud tema kord ära , ehk küll tema kahvatu põsk juba ammugi lõkendama . koolmeister tantsima külatüdruk , mõis meier tantsima külatüdruk , noor vallasekretär tantsima , sest kõik saks , kõik " antvärk " tantsima täna külatüdruk ja trampima naljatama jalg , nagu olema tema mingisugune külapoiss , kes võima , kui tuju tulema , tantsima riid norima . ainult Katku Villu ei tantsima külatüdruk , tema üksi mitte , sest tema tantsima aina Kõrboja perenaine ja tema olema sellepärast kõige peenem poiss tänane jaanituli - vähemalt arvama teine tantsija nõnda . aga Kõrboja perenaine ei arvama , tema mitte , sest tema teadma , et Katku Villu tantsima mitte ainult tema , vaid ka teine , ainult et üks see ei teadma miks tähele ei pannud . kõik nägema , kui Villu tantsima tema , aga keegi ei nägema , kui tema tantsima külatüdruk . ainuke , kes tema tema veel ehk tantsima olema võima nägema , olema Kuusik saun Eevi , aga see olema täna pidu : tema magama kodu oma väike poeg ja haige ema juures , magama ja nägema mingisugune kuri und . nägema , et tema minema mööda pime laas ja korraga lööma laas valge , lööma suur punane tuli valge , nii et Eevi hakkama see tuli kartma . aga tuli kasvama , tulema lähemale , Eevi vastu , voolama nagu mööda kuiv laas mühisema ja pragisema , kuni kostma hakkama keegi appihüüd . Eevi tahtma jooksma , tahtma põgenema , tahtma ka appihüüdja aitama , aga punane lõõm hõlmama tema , kõrvetama ja põletama . häda hakkama Eevi kõige pikem ja suurem lage mänd otsa ronima , et tuli eest pääsema , ronima ja ronima , nii et käsi valutama , aga ei saama ega saama edasi . valu pärast ärkama tema viimaks ja leidma oma väsima ja töö kangenema käsi könksuma , sõrm harakil , kõva ja puine , nii et võimata see liigutama . nõnda magama Kuusik saun Eevi oma väike poeg ja haige ema juures , kui järv ääres jaanituli panema kõik tähele , et Katku Villu tantsima aina Kõrboja perenaine . kõik imestlema perenaine , kõik imestlema , et tema tantsima aina Katku Villu , sest Villu olema ju Eevi Kuusik saun ühes väike poeg . aga Kõrboja perenaine ei panema isegi see tähele , mis Leena rääkima tema Kuusik saun Eevi , kes enne teenima Kõrboja , ja Katku Villu , kes Eevi pärast mees maha lööma ja vang istuma . Kõrboja perenaine ei panema tänane jaanituli oma sünnipäev pühitsema miski tähele ja tantsima ainult ja ajama Villu jutt , nagu tahtma tema tema Kõrboja peremees kauplema , vähemalt eestegija Mikk asemele . ometi ei tuletama perenaine ja Villu enam kord Kõrboja peremees meel , tema rääkima tema ainult järv lootsik ja see nagu suusoojaks , jutujätk , sest muu parem kõneaine olema see silmapilk käepärast . Villu ja perenaine ei rääkima enam üldse miski tõsisem , mis teine maksma kuulama või kõrv taha panema , tema lobisema ainult ja tantsima , sest olema miski targem tegema . kes targem otsima , see minema jaanituli ära , minema kodu magama või miski muu kasulik toimetama , kuni tulema uuesti himu mitte miski muu tegema , kui tühi lobisema ja jalg vastu maa trampima , nii et muru olema enam märk järel , kui hakkama lähenema päikesetõus . pidu lõpp olema Katku Villu parem tuju kui pidu algul , tema olema nii hea tuju , et tema kutsuma kõik piduline - kutsuma Lõugu Kusti oma " vasikas " - Katku , kutsuma Katku Kivimäe , kus tema tahtma pidurõõm , jaanipäev au vastu taevas põmmutama kivi , mis juba auk sisse puurima . kõik pidama nägema , kuidas Katku Villu oma Kivimäe kivi põmmutama , mis panema nõmm paukuma , nii et lajatama Kõrboja järv . Villu kutsuma ka Kõrboja perenaine , Villu paluma tema ilusasti , aga perenaine ei tahtma minema . " mina laskma see kivi sina au , sina sünnipäev au ," rääkima Villu perenaine , kui teine olema pealt kuulama , sest teine pidama ju teadma , et kivi laskma pidu ja jaanipäev au . aga Kõrboja perenaine ei tahtma , et Katku Villu tema sünnipäev au Kivimäe kivi põmmutama , kui kuulama külapoiss ja tüdruk . " mina laskma tema mina endine tutvus au ," ütlema Villu Kõrboja perenaine , kui tema manguma tema kaasa tulema . aga perenaine ei meeldima ka endine tutvus au põmmutamine ; perenaine soovitama täna mitte kivi põmmutama , vaid magama minema . ja kui Villu järele ei jätma kutsuma , ütlema perenaine : " sina olema täna pidupea , sellepärast ei tahtma mina , et minema kivi põmmutama ." " ära kartma , mina aru olema selge ," vastama Villu perenaine ja seletama ning manguma seni , kuni üks palju teine piduline Katku minema ka Kõrboja perenaine . aga enne ütlema tema : " hea küll , üks tingimus tulema ." " olema kõik nõus , lubama kõik ," vastama Villu . " aga kas ka pidama , mis lubama " " pidama ," kinnitama Villu . " mees ja sõna , sina ei olema , ütlema ainult ." " ära jooma enam ," lausuma perenaine paluvalt , Villu kuulma , et paluvalt . " hea küll ," vastama tema vastu puiklemata , vastama liigutama hääl , mis ainult Kõrboja perenaine märkama . " kui ei , siis ei . sündima sina tahtmine ." " mitte kunagi enam ," rääkima perenaine tungivamalt . " mitte kunagi ," kordama Villu . nüüd olema Kõrboja perenaine nõus minema , nüüd küll , tema olema kärmem minema kui üks teine piduline , nii et Villu ja tema kõik ees kõndima . " laskma sina sünnipäev au , laskma mina endine tutvus au , laskma üks pauk mina uus tutvus ," rääkima Villu tee perenaine , kui tema olema teine tükike maa ette jõudma . " ja teadma , mis mina siis tahtma ," lisama tema juurde , ning kui perenaine uudishimulikult tema otsa vaatama , jätkama tema : " siis tahtma ühes sina Kivimäe tipp raba minema , üle see väike saar , kus mina kord käima , kõver kask jalg puhkama ja murakas sööma , tahtma minema otsetee edasi Hundiauk saar , kus olema tänavu palju maasikas . see pidama juba valmis olema , sest tänavu olema varane kevad . siis nägema ka see nõndanimetatud Mädalaugas , Kõrboja riik kaugem nurk , viimane kupits , kuhu too kord tahtma minema ja kuhu sina ometi ei saand , sest enne sõitma ära . aga mina käima veel siis Mädalaugas , Hundiauk saar mitte ; sinna olema mina üldse sest aeg saadik saand , mil mina seal kõver kask istuma ja murakas sööma ." nõnda rääkima Katku Villu , kui tema kõndima Kõrboja perenaine kõrval natukene maa piduline ees Kivimäe poole , ja perenaine kuulama tema vait olema , nagu olema tema miski see vastu , et Villu kutsuma tema kõver kask , Mädalaugas ja Hundiauk saar , kus olema tänavu palju maasikas raiestik pärast . 11 Kõrboja järv ääres valitsema vaikus , nagu olema siin kunagi pill mängima ega inimene tantsima , siin valitsema niisugune vaikus , et raske olema mõtlema pidutsemine , kui olema see jalg muda tallama muru ja tulease , mis alles suitsema . tulease lähedus pikutama Kõrboja Rein ise , kes eilne päev saadik enam peremees ei olema , vaid ennem vabadik nimi võima kandma . tema olema juba mõni hea tund siin nii pikutama ja tema olema veel praegu tahtmine lahkuma , ehk küll jaanituli olema ainult peotäis kurduv süsi järele jääma . piip olema Rein suu kustuma , aga ei tema toppima see uus tubakas ega panema uus tuli peale , nagu olema tubakas kott otsas ja nagu ei saama jaanituli enam piip süütis . aga Rein olema tubakas kott veel küll , olgugi et kott küla peremees käes ringi käima , ja jaanituli leiduma veel hea süsi , tarvitsema ainult pisut ork tulease liigutama . Rein lihtsalt ei tahtma tubakas toppima ega elav süsi otsima , olema niigi hea pikutama kustuv jaanituli paiste . Rein asuma siia juba siis , kui tõrvatünn varras maha kukkuma , mispeale noor tantsumuru koonduma , kus pill mängima . algus istuma tema ja tema üks istuma teine peremees , kes armastama jutt vestma Kõrboja saks , nagu tema tema harilikult nimetama , sest tema olema vanker , mis käima kaks hobune ees . Kõrboja peremees olema siinne peremees seas ainuke , kes sõitma mõnikord kaks hobune ja kes ei sööma perelaud , sellepärast olema tema ise ja olema ka tema ainuke tütar Anna pisut kõrgem soo , kõik arvama , et olema . Kõrboja peremees jutt ajama olema mees sellekohane nägu , sellekohane kõne , sellekohane hääl ja ei keegi rääkima tema nõnda , nagu tema rääkima Kõrboja peremees või tema koolitama tütar . nii olema see tänini ikka olnud ja kõik olema see harjuma . Kõrboja Rein isegi olema . ainult täna õhtu näima tema esimene kord , nagu olema peremees enam endine sõna , endine hääl , kui tema istuma tema jaanituli ümber ja jutt ajama . korraga tunduma Rein , et mees rääkima tema kui omasugune , kes olema kahehobuse-vanker ega muu sellesarnane , või nagu olema tema oma tütar kunagi koolitama . jaanituli pärast ei võima see olema , sest Rein olema see varem jaanituli ümber istuma , aga nõnda kui täna olema tema kunagi istuma . ka ei võima see sellepärast olema , et mõni tema olema pärastpoole pisut purjus , sest Mädasoo , Metstoa ja Põldotsa oma olema ka varem rõõmus tuju jaanituli ilmuma , kuid ometi olema tema ikka teadma , kes olema tema ja kes olema Kõrboja . esiteks arvama Rein , et põhjus olema ehk see , et tema olema koht kõik tütar kätte andma ja et tema olema enam peremees , saks ega miski , vaid olema ainult vana kooliõpetaja , kes elutsema oma ainuke laps juures ; aga hiljem näima tema , et tuul puhuma tütar poolt ja see muutma mees meel . tütar ise olema vististi oma kõrgem soo unustama ja olema alla läinud lihtsurelik hulka , olema alla läinud külapoiss ja tüdruk sekka , nagu olema tema miski parem . veel enam : tema olema seltsima see , kes kõik halvakspanevalt eemale hoiduma , miks ei pidama siis peremees Rein teisiti hakkama kõnelema . peremees tõusma aeg-ajalt üksi-kaksi tuli äärest , et minema vaatama noor nali ; iseäranis armastama tõusma Mädasoo jaanituli äärest , nagu olema see mõni harilik tuli . ja iga kord , kui tema tagasi tulema , olema tema keel pisut pehmem ning jutt ladusam . " mina küll kohta tütar põlema and ," ütlema tema viimaks Rein , ehk tema küll võib-olla tund aeg tagasi otse vastupidine olema rääkima . " põlema enne and , kui tütar olema öelnd , kes saama peremees , sest ega ometi naine niisuke koht hakkama saama ." " õige tema ju olema ," kiitma nüüd ka Metstoa : " kes saama peremees " aga Rein ei teadma , kes saama Kõrboja peremees , võib-olla tütar ehk teadma , aga võima olema , et tema veel ei teadma . " kes andma siis koht käest ära , kui tema ei teadma , kes peremees saama ," ütlema Mädasoo . " eks peremees ka leiduma , kui pere ja perenaine olema ," lausuma Põldotsa Lõugu . " täna olema nagu peremees laat siin järv ääres koos , kõik koht rahvas täis ," arvama Metstoa . " las perenaine tantsima , küllap tema peremees kodu tantsima ," arvama Mädasoo . " kes tants enne peremees teind ," ütlema Põldotsa Vaokse . mees vaikima , aga tema vaikima nõnda , nagu jätma tema peaasi ütlema , Rein tundma , et jätma . miski liikuma õhk , miski pidama mees meel ärevil , mis tema Rein otsetee ei tihkama rääkima , mis aga lausuma mõistamisi . alles pidu lõpp jõudma sinnamaale , et Mädasoo ütlema : " küll va Katku Villu õige uhtuma tantsima ." ja kui keegi miski tema ei vastama , ütlema Mädasoo taat otsetee Rein : " kuulma , Kõrboja , Katku Jüri poeg tantsima ise sina talu peremees ." " Mädasoo hakkama juba süda kipitama , tema ju ka poeg kodu ," pistma Lõugu vana vahele , ilma et tema ära ootama , mis Rein ise vastama . " mina poeg olema parem tegema , kui Katku Villu taoline vägipulk vedama ," ütlema Mädasoo . " mis tähendama siin Katku Villu - Kõrboja !" vastama Lõugu . " mina olema see asi tütar kätte and , tegema tema , mis tahtma ," lausuma nüüd Rein . " ja tütar tantsima aina Katku Villu ," kinnitama Mädasoo . " aga ei mina küll niisuke oma ulg alla laskma , ükskõik kes , mitte tema ," rääkima tema edasi . " nägema , täna jälle - muudkui rusikas välkuma teine aga ." üksi kustuv jaanituli äärde jääma mõtlema Rein , et tema tütar tantsima täna öösel aina Katku Villu , tantsima , nagu olema Madli tema ära tegema oma Katku Villu rääkimine . ja tema mõtlema oma vend Oskar , mõtlema tema naine , mõtlema lõpuks Kõrboja , nagu tema tema tütar andma , aga peagi muutuma see reaalne Kõrboja see teine Kõrboja , mis olema kui jaanituli järv ääres mänd keskel , ainult tütar Anna ei tantsima seal Katku Villu , ei , see ei tegema tema mitte . Rein olema palju jaaniöö tuli ääres veetma , tema olema muu öö Kõrboja tuli ääres kulutama , aga kunagi olema tema nii palju Kõrboja mõelnud kui täna öösel . täna , kus tema enam olema peremees ega miski , ei mõtlema tema muu kui aga Kõrboja , mis olema nagu korraga tema silm iseäralik tähtsus omandama , liiatigi kui meel tulema , kuidas Anna eile tema rääkima . ja kui Anna praegu siinsamas tuli ääres olema , kui tema istuma siin , nagu istuma hiljuti ümberkaudne peremees , siis rääkima Rein tema tõsine , peaaegu härras sõna . tema ütlema tütar , et ära tantsima nii palju Katku Villu , sest teine rääkima , et Villu tahtma ise Kõrboja peremees tantsima ; ära otsima Kõrboja peremees tema vaenlane rida , sest mis peremees võima saama vaenlane ; ära otsima peremees arutu ja meeletu hulgast , sest tema ei saama mingi Kõrboja peremees ; ära otsima üldse Kõrboja peremees , sest Kõrboja peremees tulema ise , tema tulema kui pillimees jaanituli , tema sõitma kui tore peiupoiss , kell särisema ais . nii ütlema Rein oma koolitama tütar , kui see istuma praegu siin jaanituli ääres silm silm vastu isa . aga tütar ei olema , Rein ei teadma praegu , kus tütar olema , ja sellepärast ei ütlema tema miski , pikutama ainult kustuv süsi paiste ja mõtlema oma Kõrboja mõte . kui tema ometi seni elama , kui Kõrboja olema peremees , mitte niisugune kui tema , vaid miski Oskari-taoline , kes tahtma Kõrboja " mässama "! kui tema ometi nägema , et Kõrboja hakkama kohenema , et katus ei jooksma enam läbi ja et ümberkaudne peremees rääkima Kõrboja oma jälle , nagu olema tema suurem soo ! kui tema kuulma , et Kõrboja hakkama helisema ja see helin täitma tema süda ! jah , kui tema miski säärane veel oma lihas silm nägema või kuulma saama , siis tahtma tema rahulikult ja rõõm surema , tahtma ära minema uus peremees risu igavene aeg , tahtma ei teadma mis kõik tegema , kui tema aga miski niisugune võima nägema ... Rein olema üürike suikuma jääma , kui käima pauk , mis katkestama suige ja mõte ; käima esimene pauk ja jääma viimane , nagu olema Katku Villu rohkem auk kivi puurima kui aga üksainus ja nagu olema tema Kõrboja perenaine tühi luisanud , kui tema lubama põmmutama tema sünnipäev , ise vana tutvus ja ise uus tutvus au . 12 Villu ja Kõrboja perenaine käima kahekesi nagu tee näitama ees kuni Katku ja Villu rääkima nüüd juba nõnda nagu olema tema isegi kahekesi kõndima vahetevahel mingisugune uimastav pudel rüübanud , kuigi tema olema Kõrboja perenaine kergemeelselt sõna andma mitte enam jooma . ei tema kõhelnud enam suurem kõneaine valik , vaid rääkima kõik , mis meel tulema . rääkima oma endine tutvus perenaine , rääkima perenaine jalajälg , mis tema perenaine ise ära tundma , olema ehk lõpuks nimetama see , kuidas ema tema Kõrboja perenaine eest hoiatama , aga enne jõudma tema Katku , enne tulema Katku koer see haukuma vastu , enne jõudma teine tema järele ja nõnda jääma see jutt täna rääkima . jaanituleline jõudma Katku suur müra ja kära , rõõmus pill ja vada , nii et mitte ainult Villu ema , vaid ka isa üles ärkama ja särgiväel aken alla imestama vaatama tulema , mis küll lahti olema . aga varsti mõistma tema , et olema miski iseäralik , olema ainult Lõugu Kusti oma " vasikas ", olema tema oma Villu Kõrboja perenaine , olema Kõrboja sulane ning teine külapoiss ja tüdruk , kes tulema nähtavasti Kõrboja jaanituli . Katku Jüri olema miski see vastu , et Kõrboja jaanipidu lõppema tema õu , tema koppel või kas tema rehi all , ei , see vastu olema tema miski . kõik pidama teadma , et mitte ainult Kõrboja pind ei võima pill hüüdma , tantsupaar keerlema , vaid ka Katku , sest mis olema Katku halvem kui Kõrboja . Kõrboja olema niisugune sepikoda nagu Katku , värvima luuk ja raudlatt teine aken ees ja kõik ; seal olema ka niisugune kelder , kuskil olema niisugune kelder , kui olema Katku õu , kuhu tulema nüüd Kõrboja piduline . Jüri ajama ise juba kuus selg ja tahtma välja minema , aga siis märkama tema , et Villu ait miski võtma ja ühes Kõrboja perenaine üle õu värav välja minema Kivimäe poole , teine piduline tagantjärele . ainult Lõugu Kusti oma " vasikas " jääma veidikene maha , et jalg puhkama , et Katku Jüri mõni sõna rääkima , sest tema olema tema asi . Katku Jüri olema mõni teine külapoiss asi , sest niihästi Katku kui ka Mädasoo pidama kodu see va kibe hädaline aitamine . see hädaline võima siis Jüri jutt ajama ja tema kuulma , kuhu Kõrboja piduline läinud ja mis tema seal tegemine . Jüri ei meeldima , et Kõrboja piduline tema nii-öelda mööda minema , et tema Katku mööda minema sinna paik , kuhu Villu tahtma asutama uus Katku , tema nimi panema Kivimäe . Villu tahtma Kivimäe kivi hävitama , kivi ehitama loomalaut , kas või ait ja kuur , ja kui kivi hävitama , siis endine nimi jätma mälestus endine kivi . Jüri ei meeldima , et Villu oma Kivimäe tahtma tema ja tema Katku , mis tema hoidma kui oma silmatera , mööda elama , et tema piduline viima Katku mööda . ei tema küll võõras lausuma miski , aga endamisi porisema tema : " purjus pea ei teadma , mis tema tegema ." aga Villu ema olema teine arvamus , tema olema Villu ema arvamus , kui tema mõtlema , ainult mõtlema , sest ütlema olema ju keegi . mõtlema , et eks see olema jällegi see Kõrboja preili tegu , kõik tema temp , kes muu niisuke asi peale tulema ; ainult tema pärast võima Villu Kõrboja piduline vara jaanipäev hommik Kivimäe viima . Villu ema olema küllalt aeg mõtlema tõmmik , müstik ja kirju lüpsma , aga mitte miski muu ei mõelnud tema kui aga Kõrboja preili , kes minema Villu selts Kivimäe poole . " vaatama , preili ," ütlema Villu ise Kõrboja perenaine Katku õu läbi minema , " niisuke pidama hoone olema , nagu olema mina sepikoda ja kelder . Niisuke ehitama kõik Katku , las mina saama aga siin hakkama . Niisuke pidama ka Kõrboja ehitama , ainult suurem , palju suurem . olema see mina tegemine , küllap juba mina näitama , misuke hoone pidama Kõrboja ehitama ." viimane sõna kuulma kõik , Villu ema kuulma tema läbi toauks . ja kõik arvama , et Villu kiitlema , et Villu suurustama , aga kõik teadma ka , et nõnda kiitlema ja suurustama ainult Katku Villu . " aga kui palju see aeg võtma , enne kui sina kõik nõnda jõudma tegema , enne kui sina Katku hääl jõudma panema , nagu sina ise ütlema " küsima Kõrboja perenaine Villu tee Kivimäe poole . " kui palju aeg ," kordama Villu , nagu mõtlema tema järele , aga tõepoolest olema tema miski mõtlema , sest see mõte olema tema ammugi juba mõeldud . " kas või eluaeg ," ütlema tema siis . " töö jätkuma siin , see ei tulema puudu . aga see olema mina lõpuks ükskõik , peaasi - mina tahtma tegema . kui sina teadma , misuke rõõm olema miski tegema , lööma või kirves vars taha , kruvi või sahk tera ette , nii et tema minema . mis siis veel mõni Katku või Kõrboja rääkima ! mõtlema ometi , kui võima niisuke maalahmakas võtma , nagu olema tema mõni kirvevars või sahakurg , võima võtma ja tema tegema , mis tahtma , võima tema niisuke asi tegema , mis minema ja vilistama , andma tema ükskõik kes kätte ." nõnda rääkima Katku Villu Kõrboja perenaine . aga tema olema veel paremini rääkima , kui tema olema mõistma , tema olema ehk mõistma , kui tema olema arvama , et preili võima panema tema sõna purjus pea arvele . Kivimäe jõudma minema jaanituleline eemale mets äärde , ainult Villu üks Kõrboja Mikk minema keset oma kivi sekka . " silmapilk !" hüüdma Villu piduline poole pöörduma , aga kõik mõistma , et tema pöörduma ainult Kõrboja perenaine poole . " ainult pisut kannatus , siis hoidma kõrv !" Villu hakkama kivimürakas juures meisterdama , kõik nägema , et Villu meisterdama kivimürakas juures , nagu valmistama tema tulihänd , mis pidama lendama õnn järele . ja tema ootama silmapilk , mil tema üks Mikk kivi eemale põgenema , teine kivi vari maha lömitama , sest siis pidama oodatud silmapilk käsi olema , siis tulema maailmakärakas . aga Villu minema täna pisut rohkem aeg kui harilikult . Villu meisterdama liiga kaua oma kivimürakas kallal . ja viimaks sündima miski , mis üks olema ette valmistama . Villu isegi mitte : maailmakärakas käima enne , kui Villu ja Mikk kivi eemale olema jooksma , enne kui tema teine kivi taha olema maha lömitama . käima maailmakärakas ning Villu langema maha ja Kõrboja Mikk tõttama tema üles aitama , aga ei aitama viimaks , tegema piduline poole ainult abitu käeliigutus . aga asjata olema veel Mikk käsi liigutama , sest arukam olema see mõistma , mis olema sündima ; Kõrboja perenaine olema mõistma , sest tema jooksma kõige ees õnnetuspaik . palju pöörama jälestus silm kõrvale , tüdruk kiljatama , üks ei teadma , mis tegema , mis peale hakkama . ainult Kõrboja Mikk , kes juus paistma punane ja kes pahem käsi olema verine , ainult tema katsuma Villu miski tegema ja üks ei teadma esimene silmapilk , kas olema Mikk küljes tema oma või Villu veri . veel leiduma keegi , kes pea ei kaotama , kes ei nutma ega hädaldama , vaid kes hakkama talitama , nagu talitama vaja . see olema Kõrboja perenaine . kord tahtma tema sõjaväli haigeravitseja minema , aga siis ei suutma tema õppima inimene veri ja tema lõhn kannatama , siis mitte , nii et tema tahes või tahtmata haigeravitseja ei saama . täna ei kartma tema veri , sest täna voolama Katku Villu veri , tema voolama ja katma pahem silm ja parem käsi olema elus veretomp , ilma et üks õieti aru saama , mis see käsi olema , kui palju seal õige puuduma . Kõrboja perenaine hakkama Villu veri nägema talitama , nagu olema siin keegi peale Mikk ja tema , nagu olema siin Mikk , vaid ainult tema Villu kahekesi , nagu ükskord ammugi , kui uss hammustama Kõrboja perenaine jalg ja Villu imema tema jalg seest ussimürk , imema ja sülitama , imema Kõrboja perenaine veri ühes mürk ning sülitama tema helepunane maha . Kõrboja perenaine ei tegema välja , et tema ümber seisma külapoiss ja tüdruk , tema näppima oma riie kallal , nagu mõtlema tema Katku Villu juurde siia lõhkuma kivi keskele magama heitma , näppima seni , kuni saama käsi mingisugune pehme , peen , valge ja kähisev alusriie - kõik ümberseisja nägema , kui peen ja valge olema see Kõrboja perenaine alusriie , aga üks ei pannud see see silmapilk ime - katsuma see lõhki käristama , ja kui käsi sõna ei tahtma kuulama , andma tema see riidetükk Mikk verine käsi ja näitama , mis see pidama tegema . nüüd olema see valge ja peen riie enam arm , ei , Mikk käsi olema riie enam vähem vastupanujõud , vaid kärisema allaheitlikult igapidi , nagu Kõrboja perenaine käskima . Mikk käristama valge riie ja Kõrboja perenaine mässima tema Villu pea ja käsi ümber , kus ei tahtma ega tahtma punane oja lõppema . teine vahtima kui juhm , vaevalt sosistama keegi mõni sõna . " olema valus " küsima Kõrboja perenaine Villu , kui see Mikk ja keegi teine najal kodu poole hakkama minema . " ei ," urisema see läbi hammas . alles kodu , kui tema ootama hobune rakendamine , puserdama tema läbi hammas Kõrboja perenaine , nagu olema see mõni tema ise taoline külapoiss : " nüüd , kurat siga , hakkama valutama , nüüd alles hakkama teine !" " olema sina veel viin " küsima Kõrboja perenaine vastu , nagu olema Villu tema kõige korralikum keel kõnelnud . " ei olema , isa ehk olema ," vastama Villu . Kõrboja perenaine minema isa küsima , aga isa olema pahane , ei andma , isa olema väga pahane , kui tema ütlema oma kangus : " aitama see , viin ka veel raiskama , see maksma mina raha . las Kõrboja ostma tema viin !" ei aitama Kõrboja perenaine sõna ega palve . Katku Jüri jääma kindel , sest tema olema oma mõistlik põhjendus . " las kannatama tark pea , ehk siis võtma aru pea , ei minema enam joobnult kivi kallale , seisma kainelt eemal ." nõnda arvama isa . aga Kõrboja perenaine küsima teine mees viin , tema küsima Lõugu Kusti , kes istuma , vaikiv " vasikas " süli , küsima kõik tema , kes olema Katku Jüri juurde asi . ja see kõik tõmbama oma pudel tasku ning ulatama Kõrboja perenaine , kes viima tema Villu ja käskima jooma , niipalju kui süda võtma . Villu jooma üks pudel , rüüpama mõni hea lonks teisene ning kiruma siis : " ei , siga , hakkama pea , nüüd ei hakkama teine pea ." " jooma veel ," käskima Kõrboja perenaine , " jooma , niipalju kui minema , niipalju kui olema ." ja Katku Villu jooma ning jooma , vaevalt olema tema kunagi korraga nii palju jooma kui täna , kus tema Kõrboja perenaine tõotama joomine alatiseks maha jätma . aga täna jootma tema Kõrboja perenaine ise , tema ise ulatama Villu pudel ja seisma tema ees vaatama , nagu kartma tema , et Villu ehk muidu ei jooma . Kõrboja perenaine mõtlema muu asi , tema mõtlema see , kuidas Villu võimalikult ruttu ja hästi hommikune rong saama , ning sellepärast saatma tema Mikk ja Jaan kodu hobune rakendama suur vedruvanker ette , mis pidama sõitma Villu ja Mikk , kuna Jaan kutsar pidama mängima . Mikk pidama üks Villu sõitma , sest Villu olema abi tarvis ja Mikk oma pea olema sedavõrd katki , et tema pidama ise arst näitama . Katku hobune sõitma Villu teelahe , suur mänd alla , ja seal pidama tema ootama vedruvanker , nõnda tahtma Kõrboja perenaine , tahtma Katku Jüri tahtmine vastu , sest Jüri arvama , et küllap tema veel hobune ja vanker leiduv , kes poeg vaksal võima sõidutama , kui Jüri ise ohi ja piits ise kätte võtma . aga Jüri ei saama täna oma tahtmine Kõrboja perenaine vastu , sest perenaine poolt olema Villu ema ja Villu isegi , kes vahetevahel läbi hammas sülitama ja kiruma : " küll , kurat , valutama !" aga see hoolimata istuma tema rahulikult ja ootama , millal tema vanker talutama , sest tema ise ei nägema ju kuhugi minema , olema ju tema nägija silm kinni mässima . Villu istuma ja tema kõrval seisma Kõrboja perenaine , nagu olema tema peig ja mõrsja ; omaksed ja tuttav seisma nõnda tema ümber , nagu olema tema hiljuti papi juurest tulnud või nagu mõtlema just praegu sinna sõitma : hobune rakendama juba , istekott seadma , tekk laotama , Villu ema ise laotama . aga ei see olema rõõmupidu , ei see olema pulmasõit , sest miks muidu istuma ainult Villu vanker , kuna Kõrboja perenaine kõrval käima , nagu saatma tema Villu kirikukell helin . õuevärav seisma ema ja vaatama Villu , nagu tema tema vist kunagi olema vaadanud ; vaatama Villu ja Kõrboja perenaine ning tahtma miski ütlema , aga see asemel küsima tema Villu ainult : " kas ikka veel valutama " " ära küsima , ema ," vastama Villu . ja ema ei küsima enam miski , ei Villu , ei Kõrboja perenaine ega üks teine , sest tema olema aru saama , et täna olema asjata küsima . täna olema asjata pärima , kuidas see kõik sündima , kuidas see nõnda juhtuma , et tema peo-pea kõik Kivimäe hakkama minema , et Kõrboja perenaine minema . ema teadma vähe vastama , ema vastama see vähem , mis tema ise aimama , sest ema ise aimama juba ammust aeg , et ei olema hea lootma , kui olema tegemine Kõrboja . 13 Jaanipäev olema Kõrboja nõmm ja hoone kui mingisugune maru läbi käima . küll olema tema Kõrboja miski muu vigastama kui eestegija Mikk pea , mis loodetavasti varsti paranema , aga tema olema hakanud kinni Katku Villu ihuliige ja nüüd näima , nagu olema maru tõepoolest puutuma Kõrboja . perenaine kõndima , tõsine ja vaikne , nagu olema Kõrboja aina mingisugune suur püha , mil rahvas kogunema lugema ja laulma , aga Kõrboja ei kuulma muu laulmine kui aga see , mis tulema Jaan ja Leena suu . Kõrboja perenaine näima miski ootama , ja seni kui tema ootama , ei tahtma tema miski ette võtma , ei tahtma tema kui perenaine talitama hakkama . nagu ennegi lüpsma tüdruk vana Madli valve lehm ja kurnama piim , ilma et perenaine oma nägu olema näidanud , nagu ennegi juhatama Mikk töö , kuigi tema pea olema alles kinni seotud , mispärast tema ise töö pisut nagu tagasi tõmbuma . ainult nii palju olema märkama , et õhtuti ei rääkima Mikk enam Rein , vaid perenaine , sest tema olema Kõrboja algus ja ots . " tegema , nagu nägema ," kordama perenaine Mikk , " mina võtma alles hoog , õppima alles Kõrboja tundma ." aga Mikk ei uskuma , et perenaine õppima Kõrboja tundma , keegi ei uskuma , sest olema ju miski nägema , et perenaine üldse Kõrboja tegemine tegema . kõik nägema , et perenaine käima küll mööda nõmmetee , et tema kõndima lausa nõmm , istuma järv ääres , aga üks ei uskuma , et tema seal palju olema mõelnud Kõrboja . Kõrboja elama oma endine elu , elama nagu tõsine peremees maalapp kunagi , metsastuma , rohtuma , lagunema . trepp ette olema millalgi ringtee tegema , keskel ilupõõsas , aga tee ise olema jäljetult kaduma ja põõsas olema saama lõpmatu rägu . aken alla olema lillepeenar korraldama , aga kevadine pori olema jalgtee lillepeenar asetama , kust tema veel praegu käima , keset lill ja rohi , mis omapead elutsema , kasvama ja lokkama . aga perenaine ei nägema see , perenaine ei nägema üldse miski , mis Kõrboja sündima . perenaine olema aeg vaatama , sest tema käima linn vahe , ja käima veel siiski linn vahe , kui eestegija Mikk pea juba ammugi olema paranema ja side ümbert võetud . juba siis , kui Mikk linn kodu tulema , olema perenaine esimene küsimus : " kuidas olema Villu silm , jääma tema pime või " hiljem linn käima kordama tema alatasa umbes sama küsimus arst ja ei leidma enne rahu , kui olema vastus saama , et ei tema ikka päris pime jää . see olema Kõrboja perenaine nähtavasti küll , see olema tema nii palju , et kui tema see teade linn tagasi tulema , siis korraga tema huvi ärkama Kõrboja vastu . jälle saama tema heinamaa ja põld , nüüd saama tema karjaaed , kus tüdruk lehm lüpsma , ja sahver , kus piim kurnama . juba heitma tema pilk piimariist , vaatama , kuidas Liisa koorelahutaja pesema , minema üks vana Madli aitama liha-anum ja silgutünn sirvima , küsima ja päris ning andma juhatus . laskma tüdruk ise jutustama , kuidas Kõrboja tänini sööma , mitu kord pere nädal liha andma ja kui suur tükk . see kõik olema tühine asi , aga korraga hakkama teenija tundma , nagu muutuma toit Kõrboja parem ja nagu tulema pisut parem himu töö tegema . nõnda tundma eestegija Mikk , nõnda tundma sulane Jaan , tundma Leena ja Liisa , päeviline tundma , ainult suviline ei tundma mitte nõnda , vaid otse vastupidi , sest tema ütlema kord nagu südametäis , ehk küll üks hästi ei mõistma , miks tema kiruma südametäis : " tahtma , kurat , ära meelitama , tundma niisuke . muidu vist heinaaeg heeringas , muidu vist see või . kes enne Kõrboja argipäev või nägema , hea kui pühapäev hommik nuusutama saama ." " mis tema sina ikka meelitama ," vastama eestegija Mikk , " ega sina Kõrboja peremees saama ." " töö meelitama , töö tapma meelitama ," rääkima suviline . " muudkui murdma aga töö või ja heeringas eest , nagu mina aru ei saama , ega mina rumal olema ." " aga sina tegema ju ka siis töö , kui silk olema nagu rangirinnus , vanduma ja tegema ," ütlema Mikk . " muidugi tegema , tegema ka nüüd , aga küllap mina teadma , kuidas mina tegema ja tegema . heeringanäru ise ostma ei laskma , või eest ei müüma oma hing , see teadma perenaine , see hõõruma tema paras paik nina alla ." nõnda rääkima suviline ja tegema töö , nagu olema vana Rein Kõrboja veel ise käsi ära andma , tegema töö ja kiruma või ja heeringas , nagu olema mõlema halvem , kui olema silk ja silgusoolvesi , mis andma vana Madli , nõnda et see olema õigus noor perenaine hoiatama : " ära see toit liiga hellitama , sest olema miski kasu , sina ikka see täitma ei jõudma . mis rohkem saama , see rohkem tahtma , sööt viimaks aina sealiha ja kanamuna ." " eks katsuma ," vastama perenaine tädi , " kui ei aitama , siis pöörduma silk ja kartul juurde tagasi ." ja katse andma tema pere heeringas , andma või , lööma kanamuna pann peale , nii et suviline süda minema ikka rohkem täis , sest tema olema niisugune maailmavaade ja niisugune süda , mis minema täis parem toit . aga teine süda ei läinud täis , päeviline näima olema hea tuju , kui tema saama või ja heeringas , nii et Kõrboja olema kaunis lõbus olema ja töö tegema . ja töö tegema nagu pisut rohkem kui eelmine aasta , kuigi perenaine keegi kunagi ei sundima , isegi suviline mitte . nagu iseenese hakkama Kõrboja miski liikuma , voolama kuskilt uus elu , sest imelik viis sündima tänavu nõnda , et kui Kõrboja heinategu endine hoog edenema , siis saama tema õige aeg valmis , vahest ainult pisut venima peale rukkilõikus . muidu tegema Kõrboja hein ikka mihklipäev , kas või lumi , nagu teine naljatama . vana Rein nägema , mis Kõrboja sündima , poolpime Madligi nägema , et Kõrboja miski sündima , et siin miski valmis , aga üks ei öelnud üks , teine teine miski , nagu olema tema ise keskel pahukses . ometi olema tema vahel mingi paha ei sõna ega tegu poolest , vaid kõik tegema ja rääkima nõnda , et Kõrboja pidama olema hea elu . see esimene päev peale jaanipäev , kus perenaine kõndima mööda nõmm ja nõmmetee või kus tema istuma vana Mousi seltsis järv ääres , nagu mõtlema tema Kõrboja üle järele , mis aga üks ei uskuma , poolpime Madligi ei uskuma , tikkuma Rein süda mingisugune paratamatu rõõm , mis pärast tema tahes või tahtmata tütar häbenema , tema pisut pelgama . Rein olema siis nimelt lootus , mitte kartus , et Katku Villu võima ka oma teine silm ilma jääma , mispärast tema ei saama enam siin maailm mingisugune peremees . isegi Katku ei saama pime mees enam peremees . kui aga Rein tähele panema , et Anna enam nõmm ei läinud ega istuma järv äärde , vaid talitama maja ja maja ümber päev otsa , nagu tegema see iga tõsine Kõrboja perenaine , siis kaduma tema süda rõõm , sest rõõm olema läinud Anna süda . nii imelik olema rõõm praegu Kõrboja , et kui tema asuma Anna süda , siis käima vana Rein , käima poolpime Madligi rõõm . Kõrboja olema praegu ainult üks rõõm ja tema ei saama tükeldama ega jagama mitu vahel , isegi tütar ja isa vahel mitte . ning see , et rõõm olema korraga tema süda lahkuma ja Anna süda läinud , järeldama Rein endamisi , et Katku Villu nägema vististi alles ja et tema võima saama peremees Katku ja võib-olla isegi Kõrboja , nagu Madli olema ette kuulutama ja veelgi kuulutama . aga Madli ise olema oma ettekuulutus kergem kui Rein , sest tema ütlema iga kord vend asi rääkima : " aga mina minema siis Kõrboja ära , mina minema kas või ilm otsa , aga siia ei jääma ." " mis sina tühi sellepärast hakkama ära minema , jätkuma ruum Kõrboja sina ," vastama tema Rein . " kus mina siin olema või mis mina siin tegema ," ütlema Madli , " juba nüüdki olema ülearune , viies ratas vanker all . minema või vaestemaja , saama seal ise nurgake ." " parem minema Kõrboja saun ," arvama Rein . " Anna laskma saun ära parandama , ikkagi parem kui võõras ulg all ." " mis mina üksi seal saun tegema ," ütlema Madli . " tulema sina ka , minema kahekesi , siis minema küll , üksi ei minema ." aga Rein ei olnud esiotsa nõus Kõrboja saun minema , sest miks pidama tema saun elama , kui suur maja alles ruum leiduma . ometi tooma see mõte tema teadma rahuldus , nagu kindlus tooma see mõte , sest nüüd olema tema urgas teadma , kuhu peit pugema , kui muu enam üle ei jääma Kõrboja uus peremees tulek . siiski ei leidma Rein enam rahu ega rõõm , nii et tema viimaks tütar lausa küsima , et kas see ikka õige olema , mis maailm rääkima , et kas ikka tõesti Katku Villu ehk Kõrboja peremees võima saama . " nii pöörane kui see ehk sina meelest olema ," vastama Anna , " aga nii see võima olema küll ." " siis tema ikka päris pime ei olema " küsima isa . " ei olema , nii palju nägema , kui peremees vaja . aga Villu kõlbama ehk pime pea Kõrboja peremees , ennem kui mõni teine ," ütlema Anna . see viimane ei saama Rein enam miski aru ja sellepärast ütlema tema tütar : " ei pime saama keegi peremees , uskuma , laps , ammugi mitte Kõrboja peremees . ennem laskma Kõrboja võõras käsi minema , kui pime peremees tema pidama ." " ega tema ei olema ju pime ," seletama Anna , " mina rääkima muidu nõnda ." " kas sina siis tõesti keegi muu ei leidma , kui pidama just see Katku Villu võtma ," ütlema Rein tütar päris südamlikult ja nagu kaastundlikult . ja kui tütar see peale mitte miski ei vastama , küsima tema : " olema sina tema juba rääkind või olema tema sina miski ütelnd " " ei ," vastama Anna piinlikult , ja tema silm süttima värisev helk . " siis ei olema ju veel miski olnd ," ütlema isa nagu rõõmsamalt . " mitte miski ," kinnitama Anna . " aga mis tema siis rääkima ," hüüdma Rein , " kust see jutt võtma !" " las tema rääkima pealegi , ega see kont rikkuma ," lohutama Anna isa . " aga tema jooma ju ," tähendama Rein . " küll tema Kõrboja viin jätma ," vastama tütar . " noh , aga kõik muu " küsima Rein . " see , et tema vang istuma " küsima tütar vastu . " et tema teine maha lööma ," vastama Rein . " ega tema enam lööma , kui tema viin jätma ja kui tema Kõrboja peremees saama ," ütlema Anna . " aga tema olema ju löönd , kas see miski ei olema " küsima isa . " ah , jumal !" hüüdma tütar vastu . ja kui isa ei teadma , kuidas see mõistma , rääkima tütar nagu alistunult : " isa , kui sina ei tahtma , et see nõnda minema , kui sina olema vastumeel , et ehk Katku Villu Kõrboja peremees võima saama , siis võima mina ka teisiti ." " kui sina võima !" hüüdma Rein , nagu olema tema hing lahti läinud . " kui sina tema jätma . mina olema peaaegu nõnda , et tegema kuis tahes , valima ükskõik kes , aga mitte tema . mina olema vana Jüri seni nagu võõras külg külg ääres eland , nüüd enne surm see muutma - uskuma , laps , kergem olema niisama surema , kui see muutma . ja siis veel : kord käima , sina ise olema kaasas , Katku kohta tahtma , tema ostma , ja nüüd pidama oma koht nii-öelda Katku andma . kõik olema kergem kui see ." " isa , siin nägema sina võõriti ," vastama Anna . " asi võima ka ümberpöördult mõistma . see võima nõnda mõistma , et mina tahtma Katku ostma , tahtma tema Kõrboja ühendama ja ei saama , sest Katku peremees ei müüma mina oma kohta , ei müüma praegu ega ka edaspidi . ütlema nüüd , et Katku peremees ainuke poeg ja pärija saama Kõrboja peremees , asuma siia elama , ega tema siis ometi enam siit hakkama Katku tagasi minema , kui tema kord isakoht kätte saama , vaid tema jääma ka pärast see siia ning ühendama Katku Kõrboja , mitte Kõrboja Katku . pealegi olema nõnda lihtsam ja loomulikum , sest Kõrboja olema suurem ja Katku väiksem , Katku olema Kõrboja kõrval miski ." Rein pidama tahes-tahtmata tütar seletus nõus olema , aga ometi ütlema tema kõik hoolimata : " ükskõik , siiski ei tahtma mina Villu ise väimees . kõik see mina mets põmmutamine , viinaajamine ja muu olema tema mina vastik teind ." " hea küll , isa ," ütlema Anna , " aga siis minema mina Kõrboja ära ." see tulema Rein ootama , sest nii tähtis olema tema kogu asi mitte pidama . Rein olema arvama , et Anna käima alles nagu mõnesugune kavatsus ümber , kui tema mõtlema Katku Villu kui Kõrboja peremees , aga tema olema kunagi uskuma , et tütar siduma ise Kõrboja jäämine see oma kavatsus . sellepärast ütlema Rein : " ei , ei , nõnda olema mina see mõelnd . kui asi nõnda olema , siis tee , nagu tahtma , mina sina asi ei segama . olema see kord luband ja nõnda pidama see ka jääma : sina valima Kõrboja peremees . rääkima see Madligagi , ütlema tema , et kui Kõrboja pere enam ei meeldima , eks aga siis pugema Kõrboja saun , elama seal , kaks vanainimene , oma viimane päev !" isa sõna , eriti see , mis tema rääkima Kõrboja saun , liigutama tütar meel nõnda , et tema heameel olema tema soov täitma , kui tema olema võima : tema olema enam Katku Villu kui Kõrboja peremees mõelnud . aga Anna ei võima see mõte jätma ja sellepärast ei öelnud tema isa oma meeleliigutus miski , seisma ainult , pilk kõrvale pöörama , ja vahtima tummalt kuhugi , nagu olema tema meel liigutus ega miski . ka isa ei rääkima enam , sest mis aitama sõna , kui ei aitama see , et Katku Villu olema , nagu tema olema . ei maksma suu kulutama , sest muidu võima asi isegi nõnda minema , et kui Katku Villu ei tulema Kõrboja peremees , siis Kõrboja preili minema Katku perenaine , nii meeletu asi võima ehk sündima , kui liiga palju kulutama suu . see oletama Rein ja see kartma tema rohkem kui kõik muu . tema võima kõigest mõtlema , mitte aga see , et tema koolitama tütar võima Katku käima tuba ja ait , tuba ja laut vahe , et tema võima käima tuba ja kelder vahe , mis olema suurem ja ilusam kui kõik teine kelder ja mis kõlbama palju enam Kõrboja kui Katku . 14 Kui Katku Villu linn kodu jõudma , võtma ema parajasti leib ahi välja , võtma ja katsuma tema käsi , kas tema küllalt kobe olema saama ja kas ehk tuul olema vaatamine peale käima , mis kooruke lahti võtma . poeg nägema jääma ema palav leib seisma ja tema ei tulnud enne meel tema käsi panema , kui see põletama hakkama . siis pistma tema leib laud teine kõrvale , pistma ilma pesema , ilma niisutama , nagu küpsetama Katku leib pann või nagu olema seal ahjupõrand vähemalt telliskivi . aga ometi olema seal leib küpsetamine pann ja ahjupõrand olema tegema paekivi , nii et leib pidama välja võtma alati alt pesema , kui ei tahtma , et alumine kooruke söömine ragisema . kui Villu ema leib siiski pesema laud panema , siis tegema tema see ainult sellepärast , et tema oma poeg nägema üle lävi sisse astuma . " tulema üksi " küsima ema Villu . " kes siis " küsima Villu vastu . " siis sina nägema ikka !" hüüdma ema niisugune rõõm , et see Villu ise süda kinni hakkama . kunagi varemalt olema Villu tähele pannud , et ema rõõm tema nõnda võima kinni hakkama . " päris pime ei saand veel !" rääkima ema edasi . " ei veel ," vastama Villu . " kui tema rääkima , et sina nägema , siis ei uskund mina , mõtlema , et rääkima ainult mina nõnda ," ütlema ema . " nägema ," kinnitama Villu , " aga kui hästi , see olema teine küsimus . võib-olla ehk paranema tulevik , aga praegu olema mina sepikoda ega miski vaja ." " aga kartulivagu nägema " küsima ema . " küllap mina juba see nägema ," vastama Villu , " kartulivagu ja heinakaart , see küll . reha lööma ikka pulk sisse ka ." " mina olema sina pärast hoopis mure ," seletama ema , " mõtlema , et mis hull sina peale hakkama , kui üsna pime jääma ... et sina ka kallis pühapäev hommik pidama sinna minema , nagu olema mõni kuri kihutaja !" kui Villu ei vastama , rääkima ema edasi : " muidugi tema , Kõrboja oma , tema sina minema ju . nägema sina nüüd , kas mina põlnd õigus , kui mina sina seekord ütlema , et küll sina jooksma ka oma teine silm tema pea välja . nüüd olema sina käsi , minema veel ." " aga päris pime ikka veel ei saand ," ütlema Villu , nagu heitma tema oma häda üle nali . nõnda rääkima otsima ema katsekakk välja , mis paras leige , lõikama sealt külg mõnus tükk , panema see sahver võima peale ja andma siis Villu , ütlema : " säh , sööma , kõht muidugi tee tulema tühi , ega veel nii pea õhtune saama ." Villu sirutama oma parem käsi , et leivatükk ema vastu võtma , aga ennem olema võima tema see pahem tegema , sest pahem käsi nägema olema ema silm nii pais vesi täis tõusma . " sina olema ju sant !" hüüdma ema poeg parem käsi nägema , " vaevalt võima sina see leivatükk vastu võtma ." " õnn , et pöial ja see kaks tömp järele jääma ," vastama Villu , " nõnda võima ikka üks ja teine asi liigutama . uskuma , ema , las mina harjuma see pisut , mina tegema viimaks kõik töö ära , niipalju kui silm seletama ." Villu rääkima muidugi ainult see nõnda , et ema lohutama , ema arvama , et Villu ainult tema lohutus nõnda rääkima , sest tema vana silm olema liiga pais vesi täis tõusma poeg käsi nägema . " sina elu olema kui aed tugiteivas ," ütlema ema , " kõik rumm ja ratas hakkama sinna tahtma kinni . kuniks sina nõnda ikka vastu pea , kuniks üks nõnda vastu pidama ." Villu ei vastama miski , istuma ainult tuba ukselävi ja sööma himukalt leige katsekakk , mis ema olema paksult võima peale pannud , igatahes hoopis paksemalt , kui Katku harilikult panema , ehk olema siis , et pühitsema mõni suur püha . " kus isa olema " küsima Villu , kui leivatükk otsakord jõudma . " isa tegema väli rukis hakk ," vastama ema . " Mädasoo ja Kõrboja olema mina täna abi ka ." " Kõrboja " küsima Villu imestama . " jah , keskhommik tulema Mikk , Jaan ja Leena ," seletama ema . " kas isa võtma tema vastu " pärima Villu . " ega tema hea tahtma võtma , aga Mikk ei läind ega läindki ära , ütlema teine , et perenaine olema saatma , käskind aitama Katku rukis ära lõikama , sest Kõrboja ise olema valmis . eks see muidugi sina pärast olnd , et sina olema ära , aga sina ei lausuni Mikk sõna . tulema ju teine masin , nii et täna õhtu olema kõik maas , kui aga kokku jõudma panema ," jutustama ema . " mina minema ka õige abi ," ütlema Villu ja tõusma ukselävi . " kui sina võima , tarvis olema küll ," arvama ema . " küllap katsuma ," lausuma Villu ja minema . " see siis olema Kõrboja masin , mis seal mina väli logisema ," rääkima Villu minema endamisi . see olema tema ei teadma miks isegi aimama ja sellepärast olema see masin tema sisemus soemaks lõgistama . süda olema soenema masin kuulama ja jalg olema kergemalt astuma hakanud , veel enne , kui ema pistma tema leige katsekakk või pihk . niisugune soe süda jõudma Villu isa juurde , kes rukkivihk hakk laduma , ja andma töö jõud . " nägema , logaskipolk ka maa saand ," vastama isa jõud vastu võtma naljatama . " nägema ikka veel oma jalg kodu tulema " " nägema ," vastama Villu ja küsima : " mis mina pidama tegema hakkama " " saama sina siis veel miski tegema " küsima isa vastu ja vahtima poeg parem käsi poole . " noh , eks rukis ikka või kokku kandma ," vastama Villu . " näitama siia ," käskima isa poeg parem käsi tähendama . Villu tõstma oma inetu ja vigane ihuliige isa silm ette , ilma et tema ise sõna olema lausuma . " sina raibe küll !" ütlema isa , " kuidas tema tema ära olema rikkund . mis see veel tegema ." " pidama õppima ka see tegema , kui elama tahtma ," arvama Villu ise . " vähe õppima sina tarvilik enne , veel vähem õppima nüüd ," ütlema isa halvakspanevalt . " enne tormama kui poisike , nüüd elama kui sant , mees ei saama sina kunagi . üks kõlbama sina veel ... " milleks " küsima Villu uudishimulikult , aga kui tema olema teadma , mis isa vastama , vaevalt olema tema siis küsima , sest isa vastama : " Kõrboja peremees ." Villu tuikuma jalg ja oma vigane käsi tundma tema hoogne valu . " issand jumal ! olema isa hull läind või ? Villu Kõrboja peremees ! nüüd ! vigane ja pime !" sähvima Villu pea , kui tema isa ütlema : " isa , nõnda ei pidama sina rääkima ." " ega mina rääkima , teine rääkima ," vastama isa . " kõik rääkima nagu üks suu , et sina saama Kõrboja peremees ." " lori !" hüüdma Villu , pöörama isa selg ja minema , minema rukkivihk juurde ja laduma niisugune kandam kokku , et parem käsi seljatäis tõstmine terav valu tegema . aga Villu ei hoolima see , litsuma hammas kokku ja tegema järgmine seljatäis niisama suur . " ära ise liiga tee ," ütlema isa tema lepitavalt , kuna tema natukene aeg pärast uuesti jutt tegema küsima : " kus parem olema , kas vang või laatsaret " " vang ," vastama Villu mõtlema . " see olema nägu nägema ," arvama isa poeg otsa vaatama . " vang tulema põlndki sina nägu nii alla jäänd kui nüüd ." " vang saama töö tegema , aga laatsaret vaht kõik jumalapäev muidu , see tegema elu raske ," seletama Villu . " kui mina tegema olema , mina panema kõik vang laatsaret , see aitama kindlasti rohkem kui vangistamine . mina minema ennem aasta vang kui kuu laatsaret , niisuke olema mina laatsaret elu ." nõnda rääkima Villu isa , kui tema käristama rukkivihk kokku kandma , nii et parem käsi kibe valu tuksatama . ise mõtlema tema aga isa sõna , et tema , Katku Villu , tema , poolpime ja vigane saama Kõrboja peremees . kui Villu ometi teadma , kes see nali olema lend laskma ! aga Villu ei teadma miski , tema tulema alles täna laatsaret , sööma ema andma katsekakk ja kandma nüüd rukis kokku . ema pidama see asi rohkem teadma , aga ometi ei lausuma tema tema , Villu , sõna , kui tema istuma ukselävi . ehk rääkima tema õhtu , Villu katsuma nõnda tegema , et tema rääkima , sest kes muu võima tema miski kuulma . Mikk võima tema ükskõik kui kaua jutt ajama , tema ei lausuma sõna , sest Mikk ei puutuma kunagi teine asi , ennem rääkima tema ilm , rääkima heinategu ja rukkilõikus , rääkima rukkitera või mõni veel väiksem asi . nagu Villu mõtlema , nõnda tema ka õhtu tegema . kui võõras läinud ja kui isa väsinult magama pugema , istuma Villu alles väljas uks ees , nagu vaatama tema ilma või nagu kuulama tema kaua aeg tagant jälle kord rohutirts laul . Villu istuma ja ei lausuma ema sõna , sest tema teadma , et kui ema miski süda kipitama , siis tema see ka ilma küsima sealt välja puistama . ema käima ja toimetama , ema käima ja tegema , nagu olema tema toimetamine , nii et veel mahti ei saama vanamees kõrvale puhkama ronima , lõpuks jääma tema Villu juurde seisma ja küsima : " kas Kõrboja oma käima sina linn vaatama " " käima ," vastama Villu , nagu olema tema vastumeel see ema tunnistama . " nojah ," ütlema ema siis , " ega tema muidu rääkima , ega inimene tuul võtma ." aga Villu ei vastama see miski , nii et ema uuesti pidama küsima : " olema sina ise ka kuulma , mis sina rääkima , sina ja Kõrboja oma " " mis siis " küsima Villu omakorda . " et sina saama Kõrboja peremees ," vastama ema . " Mädasoo ütlema sina kohta , et las sina aga tantsima , las sina aga Kõrboja Anna kahekesi tantsima , küllap sina viimaks ise Kõrboja peremees tantsima ." " noh , tantsima mina veel võima ," ütlema Villu , " jalg olema alles terve . kui tantsimine Kõrboja peremees saama , siis võima Mädasoo eit õigus olema ." " kas olema siis juba miski omavahel rääkind või " päris ema . " rääkind ," osatama Villu , ja ema tundma , et poeg saama nagu äge . " mis ? mis ? et sina ka igasugune lori uskuma , sina , ema , ja isa niisama . tema rääkima see mina juba väli . kas siis Kõrboja jaoks tõesti parem peremees ei leiduma kui minusugune pime ja vigane " " jah , see tema nüüd olema , et see nõnda pidama minema , et tema just see terve silm pihta ," hädaldama ema . " aga ega sina veel päris pime olema ," lohutama tema siis ise ja poeg . " jah , las Mädasoo ootama , kuni mina päris pime jääma , siis saama mina Kõrboja peremees ," ütlema Villu pilkavalt . " mis sina ikka niisuke patujutt rääkima ," manitsema ema , " miks sina siis päris pime pidama jääma ." " rääkima see , et inimene nõnda rääkima ja et sina see kohe uskuma ," ütlema Villu . " üks ütlema sina , ema : vigane ei minema Kõrboja peremees , vähemalt mina ei minema , kõik muu , see mitte , rääkima inimene mis tahes või minema , kuidas minema ." " see mina olema tema öelnd , et mis see Kõrboja Anna aru siis olema läind , et vigane hakkama tahtma ," rääkima ema . " mis Anna aru olema läind , see mina ei teadma , olema tema see sõna lausuni ," seletama Villu , " aga mis mina aru olema , see mina teadma . mina võima ju kõik olema , võima olema poisike , nagu isa ütlema , võima olema arutu inimene , aga nii arutu olema mina ometi , et nõnda , nagu praegu olema , Kõrboja peremees hakkama minema . sest Kõrboja ei saama ometi muidu peremees , kui pidama Anna ää võtma , aga Anna kõrval eluaeg vigane elama - see tegema mõni teine , mitte mina , tegema see see , kes see rääkima . mina aitama see , kui Kõrboja Anna tantsima saama ," lisama Villu nagu kergem süda juurde , et tema olema ema rääkima nii kindel keel , " see olema liiga , võtma see silm pea ja käsi ots ." nõnda lõpetama Villu oma jutt peaaegu naljatoon , aga ometi olema tema ise naljanatuke . lõpetama , nagu olema tema enam ema miski ütlema ega ema enam miski küsima , ehk tema küll veel sõna olema lausuma see , et tema Kõrboja perenaine olema tõotama joomine alatiseks maha jätma ja et tema jaanipäev pidama minema kõver kask , Mädalaugas ja Hundiauk saar . ainult ise mõtlema see , mõtlema , kui ilus olema olnud minema päike paiste , nii ilus , et Villu minema veel praegu , kui aga Kõrboja perenaine tahtma , Villu hakkama kas või südaöö minema . aga Kõrboja peremees ei minema tema mitte , kuigi perenaine kutsu - niisugune arutu mees olema Katku Villu . see asemel jääma tema Katku peremees ja võtma Kuusik saun Eevi perenaine , kui see tema , vigane ja pime , veel tulema . jah , kui see veel tulema ! ja kui ema olema magama läinud , ei saama Villu muidu , kui pidama Kuusik vaatama minema , kas Eevi tulema Katku perenaine , kui tema , Villu , olema seal peremees . 15 Mööda pime metsaalune Kuusik saun poole minema tundma Villu , et elu minema raske . esimene kord elu panema Villu see raskus tähele . kõrge mets all voogama alles päevane päike erutama soe lõhn õitsev kanarbik kohal , aga Villu ei pannud see tähele . mingisugune loom põgenema Villu eest tee vudinal pakk mööda kuiv krõgisev oks , mingisugune lind krobistama tiib puuoks , aga Villu ei kuulma ega nägema see , sest tema mõtlema oma raske elu , mis nüüd algama . varemalt , ainult mõni nädal varemalt olema Villu õhtu Kuusik saun poole minema kas või iga samm tagant teerada seisatama jääma , kui tema kõrv olema miski kuulma või silm miski seletama . tema olema iga lõhn , iga hääl järgi miski oletama ja arvama , olema tingimata ära tundma loom , kes tee põgenema , olema tundma linn , kes krabistama tiib puu või lendama muidu mets all . aga täna ei oletama ega arvama tema miski , täna ei tundma tema miski , nagu olema tema esimene kord õhtu mets , mis jätma tema sootuks ükskõikne oma lõhn ja hääl . Villu hoiduma suurem sina kõrvale , sest tema ei tahtma keegi kokku puutuma , Villu ei tahtma kunagi keegi kokku puutuma , kui tema minema hilja õhtu või ka südaöö Kuusik saun poole , kus elama Eevi . saun seisma pere veidi eemal mets ääres ja sinna olema väga hea pääsema , ilma et keegi mineja nägema ja ilma et pere koer kuulma . sellepärast võima Villu ka täna puu all saun taga seisatama , ilma et üks elumärk tema vastuvõtmine kuskil liikuma . ainult ühte teadma tema : saun ligi ei tohtima tema oma saabas käima minema , sest siis hakkama saun kohe liikuma : Eevi kargama ase ja tõttama aken alla vaatama , kes käima nii raske samm saun ümber . nõnda olema see täna : vaevalt saama Villu mõni samm saun teerada astuma , kui juba hundisilma-taoline aken taga riie liikuma ja keegi sealt välja piiluma . Villu ootama pisut . siis kostma uks avamine ja kinnipanemine ning Eevi tulema paljas jalu , suurrätik ümber , mööda kaevutee , sest Villu olema mõni samm saun eemale astuma mets lähemale . " saama ka sina vahel harva nägema ," ütlema tüdruk mees tasa , nagu heitma tema see miski ette . aga Villu aimama hääl , et rääkija silm olema pisar . " mis olema sina parem käsi " küsima tüdruk , kui Villu tema teretamine pahem ulatama . " olema ikka veel haige " " haige tema just olema ," vastama Villu viivitavalt . " näitama , andma mina katsuma ," ütlema Eevi . " ära katsuma ," paluma Villu . " tegema tema ikka veel valu " " täna kandma teine rukis kokku , siis valutama ." nüüd otsima Eevi käsi Villu käsi , kuni tema see leidma . tüdruk kiljatama peaaegu , kui tema tundma käsi asemel oma pidu mingisugune mugerik nui . " halastaja issand !" hüüdma tema nutt varal ja nüüd võtma tema mees parem käsi oma kaks terve käsi vahele ja vaatama see pimedik hellalt ja õrnalt , nagu kartma tema käsi purunemine . Villu tundma , et nii hellalt ja õrnalt olema tema haige käsi veel keegi vaadelnud , nagu tegema see Eevi , ema olema vist , kui tema ulatama tema katsekakk kõhuvari . nii õrnalt ja hellalt ei oskama keegi see tegema , sest ega Villu ometi jumalamuidu hakanud mees teivas pea valama ega üle aasta vang istuma , kui Eevi olema osanud nii hellalt ja õrnalt tema haige käsi vaatama . " aga silm " küsima Eevi , kui tema käsi juba küllalt olema vaadelnud ja katsuma , nagu tahtma tema see kõik tema inetus igaveseks ise meel jätma või nagu armastama tema millegipärast see vigane käsi , mis tema täna alles esimene kord nägema ja katsuma . " ikka nägema ," vastama Villu , " päris pime ei olema . ega mina muidu oma jalg siia põlema saand ." Eevi võtma uuesti Villu parem käsi kinni , mis tema silmapilk lahti olema laskma , tema võtma nõnda see vigane käsi kinni , et Villu hea hakkama ja tema hea meel Eevi järele lähem kuusk alla minema istuma . " näitama siia ," ütlema tüdruk ja võtma mees pea kinni , et ka silm vaatlema ning pahem käsi pöial tasahilju mööda haava-arm liikuma . " saama sina veel kusagilt see kord haige " küsima tema siis . " ei , rohkem ei saand ," vastama Villu , " ainult see käsi ja silm ." Eevi vaikima natukeseks ja ütlema siis nagu endamisi : " jah , ei sina nüüd küll enam Kõrboja peremees saama , ei mina küll see enam uskuma , rääkima tema mis tahes ." " sina ei oskama enam muu tegema , kui rääkima kõik ainult Kõrboja peremees ," ütlema Villu . " isa rääkima , ema rääkima , sina rääkima ." " kõik rääkima ," vastama tema Eevi . " kõik ütlema mina , et mina pühkima oma suu sina puhas , hea , kui poeg kasvatamine raha saama . ütlema , et nägema , Kõrboja peremees sõitma sulane linn , kutsar ees , ja kui tema sealt tagasi tulema , siis ajama pulm püsti , viskama kantsel maha ." " aga mina ütlema , et see tema Kõrboja peremees võtma Kuusik saun Eevi ära ja asuma tema Katku elama ning Eevi saama Katku perenaine , kui tema aga ise tahtma ," rääkima Villu , jäljendama tüdruk sõna toon . Eevi ei lausuma see peale miski , nihkuma ainult mees lähemale ja silitama see vigane käsi , nagu võlgnema tema see mees sõna eest tänu , silitama ja kummarduma tema üle , nagu mõtlema tema see suudlema , aga ei , ainult pisar langema sinna peale . " ära nutma ," ütlema Villu , ja et jutt teisale viima , küsima tema : " kuidas ema tervis olema " " ei tema enam kuniks olema ," vastama Eevi silm pühkima . " kas vana Andres lubama ikka sina peale ema surm saun välja ajama " küsima Villu . " ikka ," kinnitama Eevi . " veel täna rääkima see . ütlema teine , et ega tema mina kaupa olema , tema teind kaup ema , mina olema niikuinii seadus vastu saun ema juurde kolind , põlema tema käest lubama küsind . ähvardama teine saun maha kiskuma , ütlema , et muidu langema veel mõni kael , hakkama kahjutasu maksma ." " noh , ega see ema nii pea surema ," lohutama Villu . " vanainimene asi , ikka hädine ja haigetand , või sellepärast kohe surm tulema ." " küll tema tulema , nüüd tulema tema ," arvama Eevi , " ei mina uskuma , et tema silm veel kartulivõtmine nägema ." " ega siis Andres sina päevapealt ikka välja aeg , mis häda tema see saun olema ," ütlema Villu . " põlema tema enne keegi kael tulnd , ega tema siis sina tulema ." " mis tema nüüd kael tulema või , aga eks tema raske minema , kui ema enam ei olema . siis ei saama mina ju poiss silmapilk enam kuhugi ," kaebama Eevi . " see olema terve " küsima Villu . " mis see viga ," vastama Eevi , " või tema miski teadma . suu hammas juba täis ." " ära muretsema , las tema aga kasvama , minema mina vaja , nägema , mina olema lugu pisut halvasti . mina katsuma isa rääkima , ehk võima poiss Katku tulema , niipea kui ema enam ei olema , seni pidama muidugi siia jääma ," rääkima Villu . " seni muidugi ," arvama ka Eevi . natukene aeg vaikima tema , siis küsima tüdruk : " kas sina ei ütlema mina , kuidas see kõik nõnda tulema ." " ah see käsi ja silm " küsima Villu . " jah , kuidas tema siis plahvatama , aga enne ei plahvatand , sina põmmutama seal juba ammust aeg " ütlema Eevi . " teine ütlema , et sina olema purjus , et sina minema Kõrboja preili pärast sinna , tema au põmmutama , tema rõõm ." " mina isegi ei teadma , miks mina sinna minema ," vastama Villu . " tulema tuju ja tahtma minema ning kutsuma kõik kaasa , kes pidu olema . küllap see ikka vist sellepärast nõnda minema , et olema joond , sellepärast mina vist nõnda tantsima ja külapoiss riid minema . sest saadik , kui mina vang kodu tulema , käima kõik nina püsti , nii et sadama või vihm sisse . mina olema tema kurat näidand , kuidas Luukas õlu tegema , kui mitte Kõrboja perenaine vahele olema astund , perenaine ja Mikk pärast ka ." " see olema hea , et tema vahele astuma ," ütlema Eevi , " muidu olema jälle mõni maha löönd või tema olema sina maha laskma , tema olnd sina tarvis revolver kaasas . ütlema teine , et sinusugune mahalaskmine pärast ei olema vaja kuri uni nägema , veel eile olema pere see jutt . muidugi rääkima see see , et mina kuulma ja sina ette rääkima . ah , Villu , küll saama mina sina pärast hea ja parem kuulma ! poiss olema alles väike , tema väetikene ei teadma veel miski , aga küllap tulema tema päev ." " kannatama veel natukene ," lohutama Villu . " mina ise sõitma sina kas või hommispäev õpetaja juurde , aga kuhu mina sina panema , kui isa nõus põlema ." " minema ükskõik kuhu , ennem kõik muu kui see elu , mis praegu ," ütlema Eevi . " mitte see töö , mitte raskus , vaid sõna , see sööma hing seest . igaüks haukuma , igaüks nöökama , nina alles tatine pea , aga juba suu põiki nina all . Niisuke elu olema mina . siis see Kõrboja perenaine , tema hilbutava tema mina vahetpidamata nagu härg punane rätik ." ilm olema mets all päris pime vanuma . Villu ja Eevi istuma kuusk juurikas , silm küla põld poole , mis paistma mingisugune lõpmatu hele lagendik , kus puuduma see vaev ja viletsus , mis tema siin kuusk juurikas kurtma . Villu olema oma pahem käsi ümber Eevi piht pannud , ja parem , vigane , hoidma Eevi oma pidu silitamine , hellatamine . nõnda istuma tema soe ja sume augustiöö ning nõnda võima tema kaua istuma , et külapõld poole vahtima , nagu ootama tema sealt lohutus . 16 Katku Villu võtma mõni päev hoog , Villu võtma mõni nädal hoog , et isa rääkima oma pulm Eevi , aga kuidagi ei saama tema see hakkama , sest Villu teadma , et isa olema raske see rääkima , liiatigi nüüd . see olema varem , kui Villu olema alles terve , raske rääkima , sest isa nõudma minia peretütar , lõpuks - isa nõudma minia ükskõik kes , mitte aga Kõrboja Rein endine teenija . " olema mina või olema mina poeg see viimane jätis , et tema pidama Kõrboja teenija leppima ," rääkima Katku Jüri , ehk küll Villu ega keegi teine hästi aru ei saama , miks pidama see olema viimane jätis , kes leppima Kõrboja teenija . peaaegu ei saama see Villu ema aru , sest tema arvama , et olema muu mis olema , aga hea tütar saama tema ise Eevi küll , allaheitlik ja sõnakuulelik , virk ja töökas . aga teine arusaamine ei piisama Katku Jüri põrmugi , sest tema olema ikka iseenese arusaamine järgi elama ja armastama see tegema kuni surmatund . tema arvama , et kui tema kord enam Katku ei olema , siis muidugi siin enam tema tahtmine ei maksma , mis tema tähendama püüdma , et tema heameel ka pärast surm veel Katku peremees mängima . nõnda käima Villu ja otsima paras silmapilk isa rääkimine , aga see silmapilk ei tulnud , sest isa olema nüüd tusasem ja toredam kui kunagi enne ja arvestama Villu vähem , kui Villu oma töö väärt olema . ei aidanud see , et Villu enam üks Kivimäe kivi auk sisse ei puurima ega üks põmm ei tegema . isegi valmispuuritud auk seisma laadimata ja kivi lõhki laskma , seisma , nagu tema olema jääma jaanipäev hommik . Villu ei käima enam Kivimäe istuma , ei läinud sinnapoole pühapäeviti kõndima , sest Villu kõndima nüüd nõmm , minema sinnapoole , kus olema Kõrboja järv . siin istuma tema mõnikord , istuma vahetevahel otse järv kallas ja proovima ajaviide oma silm , otsima üle järv tuttav puu või põõsas . aga tuttav puu jääma harilikult leidma ja põõsas asemele olema tekkima mingisugune ebamäärane tume , udune kuju , mis olema endine tegu ega nägu . see järeldama Villu , et kui teine poole järvekallas tulema põder või kits jooma , kui tema tulema isegi õhtune päike hele helk , ometigi olema tema vaevalt lootus see nägema , vahest tabama tema silm tema ainult liikumine tume laik . ei olema enam lootus , et võima püss palgesse panema ja see laskma , ei olema enam võimalus vääram kindlus saatma hark ja kirp kaudu tina väledajalgne loom või puu ja põõsas vahel välgatav lind . olema enam endine mõte kevadehommik puhe mets minema vaatama , kas teder mängima , ja kuulama , kus metsis laulma . nüüd minema Villu asemel teine , kes mõlema silm pea või kes nägema vähemalt teine hästi , minema ja tundma see imeline värske ja erutav lõhn , mis täitma metsaalune ja lage maa , kui mängima teder ja laulma metsis . arst ütlema küll lõpuks , et nägemine paranema aeg jooksul , minema selgem , aga vististi ütlema tema see muidu , ütlema jutujätk , ütlema suusoojaks , sest miski pidama tema see mehemürakas ometi lohutama - nõnda arvama Villu . aga kuigi arst olema tõsiselt arvama , siis ei võima silm enam kunagi oma endine võime tagasi saama , see teadma Villu kindlasti , sest kust võtma teine niisugune silm , kui olema tema pahem . eksima tema kunagi siht või maa mõõde , vääratama tema kunagi raud taguma või lauaserv õige lükkama , või kas ei tundma tema loom ja linnujälg ? ah , Villu ei teadma teine niisugune silm , kui olema tema pahem . isegi tema ise parem silm ei saama pahem vastu , nõnda arvama Villu , ja sellepärast olema tema oma pahem vigastamine palju rohkem kahju kui parem kaotus . Villu ümbrus olema selgus kaotama , joon olema muutuma ähmane ja virvendav . iga pool tabama Villu mingisugune võõras , tüütu virvendus : virvendama järv , virvendama puu järv kallas , virvendama pilv järv kohal , virvendama järv põhi ja kiskuma taevas kaasa virvendama , nii et silm pisar tekkima , nagu kippuma Villu nutt peale . aga Villu ei mõtlema nutma , tema ei leidma nutt isegi tahe . tema ainult kõndima ja istuma nõmm või järvekallas ja mõtlema oma silm , mõtlema oma elu , mis silm seotud . kõik saama tema oma mõte aru , üks mitte : mis olema tema see Kõrboja perenaine või mis olema perenaine tema tegemine ? Pea jaanipäev olema tema tema ainult kaks kord üürike nägema , üks kord laatsaret , teine kord kirik juures , kus tema ainult mõni tühine sõna teineteise vahetama , aga ei pääsema Villu tundmus , et tema ümber kuduma mingisugune võrk , et Kõrboja perenaine kuduma tema ümber võrk . milleks ? kui Villu see teadma ! Villu hakkama aimama , kui õigus olema ema kartma Kõrboja ja tema perenaine . Villu aimama , Villu tundma , et nõnda see jääma ei võima , et veel tulema tema Kõrboja perenaine kokkupuutumine . teine tundma ja aimama , et veel tulema tema teineteise tegemine , ja sellepärast rääkima tema Villu iga kohane ja kohatu silmapilk Kõrboja perenaine . tema ütlema tema , et Kõrboja kõlbama tema palju enam peremees kui Katku , sest Kõrboja peremees olema vaja ise töö tegema , Kõrboja võima peremees saksa mängima , nagu olema see vana Rein tegema . Kõrboja tegema palgaline töö , aga Katku venitama peremees ise ühes perenaine ja kasvatama laps , kui abi tahtma . Villu hakkama Kõrboja peremees küsimus juba huvitama , tema huvitama see küsimus kui pealtvaataja , ükskõikne arutleja . Villu tahtma ära ootama , mis see algama , mis algama pidama . kui Kõrboja perenaine tõepoolest miski niisugune mõte olema , nagu teine rääkima , küllap siis nägema , kuidas tema see hakkama saama . aga Kõrboja perenaine saama see palju lihtsamalt hakkama , kui Villu oskama aimama . õigem - Kõrboja perenaine ei tegema miski , mis olema kui algus , vaid tema tegema nõnda , nagu jätkama tema miski üsna vana . sest tema tulema üks ilus pühapäev õhtupoolik , kui haab hakkama tekkima juba punane , järv äärde Villu juurde , tulema oma vana Mousi , kes olema suurem jälg kui kõik ümberkaudne koer ( ainult vahest isahunt saama oma jälg tema vastu ), tulema ja istuma Villu juurde järvekallas pehme sammal ja ütlema see , nagu jätkama tema ammugi alatud jutt : " nägema , haab lööma juba punane !" " jah ," vastama Villu . " juba hakkama punane minema ." " kas seletama see üksik haab , mis seisma üle järv mina vastas mänd vahel , natuke maa pahem pool suur kask " küsima perenaine . " nagu seletama miski ," vastama Villu . " olema miski muu kui mänd ." " tema põlema kui küünal mänd vahel ," ütlema perenaine . " uskuma , et põlema , aga mina olema see siitmaalt vähem aim ," seletama Villu . " teadma , miks mina see haab rääkima hakkama ? sina tahtma tema ükskord maha võtma , tema vene vile tegema . aga mina olema vastu , ei laskma . see saadik mäletama see haab ." " ei mina see mäletama ," ütlema Villu . " olema ehk ka see suur karbane kask unustama " küsima perenaine . " ei , see mitte ", vastama Villu . " seal kask all jooksma oma parem silm pea ära , sellepärast mäletama tema ." " seal kask all !" imestama perenaine . " millal see olema " " see olema siis , kui sina mina eest järv jooksma ," vastama Villu . " sina eest " küsima perenaine vastu . " sina eest olema mina kunagi järv jooksma , mitte kunagi , sina ei mäletama õieti ." " mäletama väga hästi ," ütlema Villu . " sina olema hobune , mina pidu olema ohi , ja siis jooma järv ." " miks sina laskma jooksma , eks sina hoidma hobune kinni ," rääkima perenaine . " arvama , et põlema vist jõudma ? muidugi olema jõudma , aga mina ei tahtma , kartma ," seletama Villu . " kartma , et ohi pea ära tulema " küsima perenaine . " aga tema olema ju peanahk küljes kinni . mina praegune rotisaba , see võima muidugi pea ära tulema , aga siis - siis olema hoopis teine asi ." perenaine peatuma , ja kui Villu kohe miski ei öelnud , ainult vana Mousi hall pea silitama , siis jätkama perenaine nagu etteheitvalt : " vähe puuduma , siis olema laskma mina see korral ära uppuma ." " see peale olema isegi mõelnd , et siis olema võind ära uppuma ," ütlema Villu , " ja mina arvama , mina olema siis mõlema silm veel tänapäev tervelt pea ." Villu isegi ei teadma , kuidas tema see sõna suu tulema , aga küllap tema vist ikka sellepärast tulema , et tema rääkima Kõrboja perenaine , kes ajama jutt , nagu olema tema mõni muinaslugu käsil , mis ei puutuma üks ega teine . aga Villu viimane sõna puutuma perenaine , sest tema tegema mingisugune äkiline liigutus ja vaatama Villu küsivalt otsa . " kas arvama sina tõesti nõnda " küsima tema siis . " arvama küll ," vastama Villu . " sina pidama seekord uppuma ja mina kandma sina kallas ja nõnda minema mina parem silm pea ." " tõepoolest , mina ei mõistma tee ," ütlema Kõrboja perenaine ja nüüd kostma , et tema olema mingisugune muinaslugu tegemine , võib-olla olema see juba algus saadik , vaid tema jääma ainult sellepärast Villu juurde peatuma , et vana Mousi puhkus nõudma ning oma hall pea Villu põlv panema silitamine . " see olema nii lihtne mõistma ," lausuma Villu . " mina kandma sina kallas ja panema märjalt , nagu olema , see suur kask alla ning põlvitama ise sina juurde ... " noh ja siis " küsima perenaine kärsitult . " ja siis minema mina parem silm pea ," vastama Villu , vastama lihtsalt ja rahulikult , nagu olema tema ikka veel muinaslugu tegemine , ainult tema pahem silm hakkama suurem hoog virvendama . " aga kuidas " päris perenaine ikka veel . " jooksma ork otsa , mis sina pidu olema , kui sina jooksma ," ütlema Villu . " ega ometi mina ... küsima perenaine . " sina ," vastama Villu lihtsalt . " siis minema see silm pihta " " ainult ots puutuma ," ütlema Villu , " paljuke silm vaja ." " siis tähendama , nõnda olema see ," ütlema perenaine mõte ja nüüd kostma jällegi , nagu olema tema mõni muinaslugu tegemine . " mina lööma seekord sina parem silm pime ... kui mina ise see aim olema olnud !" " üks hing olema see aim , sina olema esimene , kes see praegu rääkima ," ütlema Villu . " ah jaa , sõjaväekomisjon , kus tema kui mesilane mina ümber olema , isegi käsi patsutama , nagu olema mõni ilus tapahärg , seal küsima , et kuhu mina oma parem silm olema pannud , ja seal ütlema , et lööma pea ära . " kes lööma " küsima tema , ja siis vastama : " tüdruk lööma ." see naerma seal , mõtlema , et tegema nali , sest mina olema pisut jooma . ei enne ega pärast olema mina see keegi sõna lausuma , ema ka mitte , ehk see küll alati usutama , kui see jutt olema . mina olema see tee rääkind , kui mitte pahem peaaegu niisama põlema läind . aga see päris pime ei saand ." " sina rääkima , nagu olema mina ka see süüdi ," ütlema Kõrboja perenaine , aga tema ütlema see nõnda , nagu olema tema Kõrboja perenaine ega Kõrboja preili , vaid mingisugune plika , kes kehaliige jätk kohalt alles mügerik . nõnda tema istuma nüüd Katku Villu kõrval pehme sammal . " mina ju küll keelama sina , mina olema mingi hirm sina pärast , juba siis olema , kui see poiss sina kallale tükkima . hirm pärast mina vahe astuma , kartma , et sina võima miski juhtuma ." " see olnd revolver mina jaoks tasku ," ütlema Villu . " sellepärast !" hüüdma perenaine . " ainult et mina sina sinna pidama kaasa tulema , sina Kivimäe !" " olema üksi läind , kui keegi põlema tulnd , olema läind ja põmmutand ," ütlema Villu . " ei sina olema läinud , kui mina olema sina paluma ," ütlema perenaine tasa . " ja see mina olema pidama tegema , see tahtma tegema , aga ometi ei tegema , teine pärast ei tegema , kes ümber seisma . küll mina pärast kahetsema , et mina teine pärast see tegema jätma ." seepeale istuma tema mõlema tükk aeg nõnda , nagu kahetsema tema ikka veel , miks Kõrboja perenaine Katku Villu jaanipäev hommik olema paluma , vana hall pea Mousigi näima nõnda istuma , kui tema ulatama oma lõug Villu põlv . 17 Aga Villu kahetsema veel miski muu , kui tema minema Kõrboja järv kodu poole : tema kahetsema , miks olema tema perenaine rääkima oma parem silm lugu . tema olema oodanud , et nägema , mis perenaine tegema , kuidas tema see hakkama saama , mis Villu ootama , aga nüüd olema Villu ise rohkem tegema kui perenaine , sest see rääkima ainult haab , mis leht juba punane , ja kask , mis karbane koor , aga Villu hakkama kohe oma silm peale . Villu alustama sellepärast nõnda , et tema ei teadma miks tahtma Kõrboja perenaine riivama . nüüd kodu poole minema teadma Villu , et tema see olema pidama tegema . aga Villu juhtuma ikka nõnda , et tema Kõrboja perenaine seltsis tegema asi , mis tema ei pidama tegema , sinna olema miski parata . üks ainult tundma nüüd Villu : enam ei tahtma tema ootama , mis perenaine tegema , tema ise hakkama talitama . tema ei huvitama üldse enam perenaine tegemine . sellepärast alustama tema isa töö juures oma naisevõtmine jutt , ütlema , et tema pidama ikka Eevi ära võtma . " muidugi ," vastama tema isa , " mis sina nüüd ikka muu üle jääma ." ja see olema kõik , mis isa ütlema , rohkem ei sõna , nii et Villu natukene aeg pärast pidama küsima : " aga kas mina võima tema Katku tooma , ema olema niikuinii abi vaja " " kuhu sina vigane ja pime ikka ajama ," vastama isa , ja Villu mõistma , kui hirmus pahane , võib-olla nukker olema tema oma poeg pärast . " kui sina ei tahtma , ega mina siis ei tooma ," lausuma Villu . " aga kuhu sina siis minema " küsima isa . " Kuusik saun või " " Eevi ajama sealt välja , niipea kui ema silm kinni panema ," ütlema Villu . " kuhu siis " küsima isa . " mina ei teadma veel , aga ehk saama ikka kuhugi ," arvama Villu . " ja mina pidama siis sulane võtma ," ütlema isa . " mina võima ju siin töö käima , kui kuhugi lähemale korter leidma ," ütlema Villu . isa tooma kaks-kolm seljatäis vili värav ja lausuma alles siis : " parem tooma tema juba siia , mis sest kaks pere vahel jõlkumine tulema . aga pulm mina ei tegema ," ütlema tema natukene aeg pärast , " pulm tegema ise , kui kord Katku peremees olema , kui sina üldse peremees saama ." jällegi kandma mees vaikima vili värav , aga siis ei saama isa muidu , kui pidama oma jutt jätkama . " mõni mees ei saama ega saama peremees , ka siis ei saama , kui tema koht käsi andma . mina va õnnis isa rääkima ikka keegi Iirava Mats . see olema kuidagi peremees saand , tegema härra tema mis tahes . Väsind ära , olema jõund pere toitma ega mõisapäev tegema . härra teind see viimaks nali , et Mats peremees olema nõnda ära väsima , ja pand tema väljavaht , pärast rehepapi , et ehk seal kohenema . teine kõik naernd , et Mats pidama kolm aasta mõis aidamees olema , ainult siis jaksama tema peremees hakkama . härra teindk teine aidamees ja and tema siis koht uuesti käsi , aga siis löönd pikne Mats maha , nii et peremees põlema tema ikkagi saand . sina niisamuti . Juhan saama tüli eest otsa , paristamine ja viinaajamine aeg raha kokku , et võima elama hakkama , aga siis kukkuma kohe kelder ehitama , kes keegi siin vaja põlema , asutama töökoda , nagu olema linn või postmaantee ääres , viga rohi kodu ja hakkama Kivimäe kivi lõhki põmmutama , nagu põlema sina miski targem tegema . ootama iga päev , et kust külg sina nüüd peale hakkama , aga küll sina juba kusagilt hakkama , see käima ja hauduma sina . ütlema nüüd , olema sina kelder või töökoda keegi kasu ? olema sina ise see miski saand või olema teine ? ja see kivi seal Kivimäe ... nüüd võima tema seal seisma , aga enne ei võind , enne pidama tema lõhkuma . nüüd seisma ja roostetama sina piht ja ora , tangid ja haamer sepapaja , keegi põlema see tarvis . Niisuke mees ei saama kunagi peremees . mina olema nii kahju , et mina enam poeg ei olema ja et mina Katku sina pidama jätma ." " jah , hull olema tema küll ," tunnistama Villu nüüd isegi isa , " mina käes minema kõik luhta . aga mis mina võima sinna parata , kui mina ikka veel Kivimäe kivi peale pidama mõtlema . see olema ainuke koht , kus mina miski ära võima tegema , nii palju nägema mina veel küll . mina tahtma ikka veel see kivi seal ära lõhkuma , nii et seal võima kündma ja äestama , ja siis pidama sina oma silm nägema , kuidas Kivimäe vili kasvama ." " aga mina ütlema , et ennem minema mina juurest ära , minema või mets kuusk alla , minema kas võima Kõrboja peremees , ennem kui sina see kivi seal jändama hakkama ," ütlema isa . aga nüüd vastama Villu miski , mis isa algus järeldama , et tema poeg enam täis aru pea ei olema , sest Villu vastama nõnda : " see olema mina isegi vahel mõelnd , et mina pidama õige sina juurest ära minema . ja mina minema , minema kas või tänapäev , kui sina mina lubama käima Kivimäe kivi lõhkuma ja sinna põld tegema , kui kivi eest ära saama . mina elama tõesti kas või mets kuusk all ja käima sealt Kivimäe , käima vähemasti pühapäeviti , kui muidu aeg ei saama . sest vaatama , isa , sina ostma see Katku , ostma ja ei müünd tema keegi , ka Kõrboja mitte , ei müünd tema hingehind eest , mis sina pakkuma , tegema siin töö , kaevama kraav , niipalju kui jaksama , ehitama hoone , tegema tuba korsten peale , muretsema regi ja vanker , panema raudass puutelg asemele , nii et esimene ratas enam uss põõsas välja ei ajand ega viimane see tapma - see tegema sina . aga ütlema , mis pidama mina siin tegema ? sina koht peal elama , sina vanker sõitma , sina sahk kündma , sina hoone ulualune otsima ? kas siis mina ise miski ei suutma ega oskama ? sina olema hea rääkima , sest sina olema Katku , ja kui hobune kõrv siin ais vahel enam ripakile ei langema ja kui lammas kael kevad rõngas ei minema , siga kõht eliting ei saama , siis olema sina see teind , sina ja ema . aga mis siis mina olema , et mina miski ei võima tegema , mis olema niisama palju , kui olema sina töö ? ega sina ometi sellepärast Katku ise ostma , et igavesti endine viis siin kükitama . ka sina ei olnd vana Katku rahul , tegema uus , mina tahtma ka miski uus tegema . ainult üks olema mina ehk süüdi : mina põlema õige ots kohe peale hakand , olema rumal , ei tund Katku . mina olema pidand oma värkstuba ja kelder kus kurat jätma ning olema pidand otsetee Kivimäe kivi peale hakkama , sest siis olema tema nüüd juba valmis . uudsevili olema juba Katku salv , uudsehein Katku küün või lakk ning tema eest saama raha olema võind pikkamisi ehitama kelder ja kas või värkstuba , kui süda olema kutsund ." nõnda rääkima Katku Villu täna isa ja nõnda olema tema tema veel kunagi rääkima . nõnda olema vana Katku Jüri veel keegi tema Katku rääkima , isegi täismees Juhan mitte , nii et Jüri kauem poeg kuulama lõpuks tahes-tahtmata otsus pidama tulema , et ei tema poeg aru vist küll puudu ei olema , olgugi tema muidu kurb lugu . isa näima isegi , et Villu olema viimane aeg aru juurde tulnud , kas vangla või laatsaret , see ei teadma , aga võimalik , et mõlema pool , sest Katku Jüri arvama olema mõlema hea asutus , vangla ehk veel parem kui laatsaret . ja kui Villu natukene aeg pärast uuesti rääkima hakkama , siis kuulama isa juba tähelepanelikumalt , sest Villu ütlema : " sina seisma see vastu , et mina Eevi tahtma ära võtma , ütlema , mina tooma peretütar , otsima rikas , aga ütlema ometi , miks sina ise rikas ei võtma " " mina põlnd miski , mina ei tulnd keegi ," vastama isa . " sina põlnd miski ... kordama Villu , " aga ometi olema nüüd Katku peremees . ema ei toond küll miski sina kaasa , aga tema tulema ise ja see olema rohkem kui lehm ja lammas või seapõrsas . kas mõni rikas olema ema viisil sina kõrval töö rühmeldand või tegema see mõni teine rikas mina kõrval ? aga mina ei tahtma Katku vähem töö tegema , kui sina olema teind , mina ei tahtma siin sina armuleib sööma ja ei tahtma ka , et ema kätetöö pidama keegi teine laiskus pärast rasv minema . mina tahtma ise omaette mees olema ja tahtma ka naine , kes omaette naine olema , nagu ema olema olnd . sina tegema algus töö ja pingutama püksirihm , nagu ütlema , arvama siis sina , et mina tema aina pidama lõdvem laskma ? ei , mina ei tahtma laskma , enam ei tahtma , hakkama niisama peale nagu sina , hakkama oma Katku ehitama ja mina naine pidama üks ehitama , kui tema tahtma olema mina naine . ütlema nüüd ise , kas mõni peretütar see paremini kõlbama kui saun Eevi ? las tema tulema ja tegema , tema tahtma tegema , tema tahtma tegema ja laps kasvatama , niisuke olema tema , ja mina meeldima , et tema olema niisuke . ja mina ütlema : kui mina poeg kord kasvama , siis laskma mina tema tegema , las tema möllama , kuni tema kas või otsa saama , ehitama tema Katku kas või linn , kui see ei meeldima , mis mina oma aru olema teind ." Villu kuulama hakkama isa kahetsema , et tema tema pulm olema lubama tegema , sest tema arvama , küllap võima ehk poeg pulm tegema , kui tema võtma naine ja tooma minia kodu . aga Katku Jüri olema raske oma sõna sööma , sest tema olema veel kunagi oma sõna sööma , kui tema olema tõsiselt rääkima , ja sellepärast võima nõnda tulema , et Villu tooma Eevi Katku , tooma tema ühes väike poeg , aga tooma ilma pulm , sest isa olema küll pulm vastu enam miski , aga tema ei tahtma oma sõna sööma . vististi see pulm pärast see olema , miks Villu iseäranis suur rõõm ei tundma rääkimine isa , kui tema see peale tagasi mõtlema õhtu magama heitma . tema mõtlema hein lamama peaaegu niisama , nagu mõtlema Kõrboja järv äärest tulema , kus tema olema rääkima Kõrboja perenaine , mõtlema , et parem olema võima ehk kõik rääkimata olema , olema võima see teine kord tegema . aga Villu ei saama õige aeg pidama , sest tema olema kerge sõna , eriti kui tema istuma Kõrboja perenaine või kui tema käristama vili värav , nii et vigane käsi pistma ja särk selg liimendama . hein lamama mõistma tema isegi see , ainult üks olema tema arusaamatu : miks ei tulema uni lõhnav hein , kui mõte käima Kõrboja perenaine kannul . ja Villu otsustama tulevik mitte miski enam uisapäisa tegema , otsustama hakkama tasa ja targu talitama , nagu olema tema enam Katku Villu . tema ootama ära . ei tema rääkima Eevi enam ülepeakaela katku+le-tulek ega mujaleminek , ei rääkima tema see , mis tema isa rääkima , nii et Eevi jällegi hakkama elama nagu lootus oma poeg ja haige ema , kes aietama ja ütlema : " ei tema võtma sina ühti ää , mees ei võtma kunagi , kui tema kohe ei võtma , kasvatama üksi oma poeg ." see sõna kuulma pühkima Eevi silm , pühkima mõnikord nõnda , et poiss see tähele panema ja karjuma pistma , nagu olema ka tema osa ema mure . aga kui nutt nutma , kuivatama Eevi ise ja laps silm ning vastama ema : " nõnda olema ikkagi parem , ometi poeg jääma tema järele , muidu põlema see ." " see olema see Kõrboja , kes tema ise poole kiskuma ," oigama ema . " ega tema siis nüüd enam tema tahtma , mis tema see vigane ja pime veel tegema ," arvama Eevi . " mis tema sest ," vastama ema , " ega tema tööloom ots , et pidama terve olema ... Villu võima ka nõnda mees olema , pime pea kõlbama tema ehk mees ." õige , ka Eevi tundma , et Villu võima nõnda mees olema , et Villu võima laps isa olema , nagu olema tema parem käsi vigane ega ka pahem silm poolpime . " kui mina õige minema ja rääkima preili ," ütlema Eevi ema . " mis sina tema rääkimine olema " küsima ema vastu . " et tema Villu rahule jätma . ütlema tema , et eks tema leidma ise terve , jätkuma see vigane mina , jätma Villu oma poeg isa , muidu pidama poeg isa kasvama ," seletama Eevi . " olema see Kõrboja preili mõni mees või , et sina tema minema see asi pärast rääkima ," ütlema ema . " naine teine nagu sina , preili veel pealekauba ." " aga mina minema ikkagi , minema poeg pärast , võtma see käsi peale ja minema ," ütlema Eevi . " mis , Kõrboja või " küsima ema , " kas võima Kõrboja , kui mujal tema käsi ei saama ," vastama Eevi . " laul tulema sealt , tahtma veel teine laul tulema ," ütlema ema pilkavalt ja lisama siis juurde : " mina ei minema , ehk kui minema , siis ainult õpetaja juurde ja sinna mitte enne , kui esimene kord kantsel maha kuulutama , enne ei minema . sest mis sinna enne minema , ega õpetaja prunt saama ette pistma , et Villu Kõrboja preili järele olema et tema tema järv ääres tantsima ja sina kodu istuma , üks ei võima sinna miski . mees olema ikka niisuke : jooksma ja jooksma sina järele , lööma kas terve ilma sina pärast maha , aga niipea kui sina kätte saama , kaduma kui kulutuli . nõnda olema Villu , nõnda olema mina vanamees . suur surm saama teine õpetaja juurde , vaatama , jooksma sina veel altar eest ära , aga mina põlnd veel laps käsi ega keegi . eks mina kinnitand sina küll : tüdruk , hoidma ise , pill tulema pikk ilu järele . las võtma ää , siis aeg küll . aga kes siis mina sõna kuulama , kes kunagi vanainimene sõna kuulama ." 18 Eevi teadma isegi , et tema ema sõna ei kuulama , sest tema arvama siis , et headus olema parem kui sõnakuulmine . tema ei võima ometi Villu miski keelama , kui Villu tema pärast Küngas Otto teivas pea valama , päris maha lööma . siis ep see olema kõik . aga Eevi arvama ka tänapäev , et kergem olema Kõrboja preili jutt minema , kergem olema tema paluma Villu pärast , kui istuma kodu ja kuulama haige ema sõna . sellepärast tõmbama tema esimene paras silmapilk poeg süli ja pistma tema Kõrboja poole ning tee ei turgatama tema kord meel , missugune laul tema siit olema tulnud , kui poeg trampima jalg tema alles süda all . ei , Eevi olema minema miski meel kui aga Villu ja poeg , Eevi olema kunagi Villu ja poeg nõnda meel olnud kui nüüd Kõrboja teel . Villu vangiviimine olema tema kergem , sest vang saama ju ükskord ometi lahti ; tema olema ka kergem , kui tema teadma saama , et Villu olema verine käsi ja silm linn laatsaret sõitma , sest laatsaret võima , kui mitte tervelt , siis ometi vigaselt tagasi tulema . aga kui Eevi mõtlema see , et üks ilus päev sõitma Villu üks Kõrboja preili õpetaja juurde ja istuma vedruvanker , mis kaks hobune ees , siis lööma tema silm ees äkki kõik must ja see must olema miski nägema . Kõrboja vedruvanker olema kui puusärk , mis Villu eest pidama hoidma . istuma tema kord juba seal sees , siis sõitma tema nagu surnuaed , kuhu kaebama värske haud . nõnda tundma Kuusik saun Eevi , kui tema minema , poeg süli . Kõrboja istuma vana Rein ise uks ees sügisene päike paiste , kui Eevi värav sisse astuma ; vana Rein istuma , ja poolpime , poolkurt Mousi olema kõhuli ukselävi ees , mis olema märk , et ka perenaine pidama kodu olema , sest koer ei jääma tema saba kuhugi . " nägema , Eevi tulema vahel mina vaatama ," ütlema Rein heasüdamlikult . see sõna äratama koer uni ja tema astuma lähemale vaatama ja nuusutama , kes olema tulnud , sest nina olema tema veel ainus õige teejuht jääma siin ajalik elu . " kas tundma mina veel ära " küsima Eevi koer . oo , küll Mousi tundma , sest niipea kui nina tüdruk riie ligi saama , hakkama saba lipnema , nii et pool keha kaasa väänlema . Mousi armastama Eevi Villu pärast , Mousi armastama mesinädal pärast , mis Eevi olema Villu , sest siis pidama Villu vargsi Kõrboja käima , pidama nõnda käima , et vana Mousi olema pime ja kurt , et tema ei nägema ega kuulma kunagi miski kahtlane . siis vedama Eevi Mousi iga poole kaasa ning söötma tema kõige parem suutäis , söötma tema oma lihajagu , mis tema kaks kord nädal saama , söötma Villu käsi läbi , nii et Mousi olema Villu nägema ja kuulma pime ning kurt . niisugune olema Eevi ja Villu mesinädal ning nõnda võtma vana Mousi tema tegelikult osa . vana õnnis aeg meel tuletama liputama tema nüüd kõik jõud saba , nagu olema Eevi riie ikka veel sama magus hais küljes , nagu olema see mesinädal , liputama saba ja püüdma käsi lakkuma , nagu leiduma seal ikka veel võileib või sealihakäntsakas . aga Eevi mesinädal olema ammugi mööda , see teadma kõik , see mõistma nähtavasti ka vana Mousi , sest varsti minema tema ukselävi ette oma endine paik , nagu pidama tema siin ootama see , kes olema mesinädal . " noh , mis sina siis nii kaua aeg tagant siia ajama ," ütlema Rein Eevi . " olema asi ka või " " olema ikka ka ," vastama Eevi . " kas preili olema kodu " " tahtma tema kokku saama " küsima Rein . " olema palund küll ," ütlema Eevi tasa ja piinlema . Kõrboja isand astuma lahtine aken alla ja ütlema sisse : " Anna , Eevi tahtma sina kokku saama ." " missugune Eevi " küsima tuba vastu . " see endine mina Eevi , kes Katku Villu poeg ," vastama isand , Eevi kuulma , et tema nõnda vastama . nüüd lükkama aken ristseliti lahti , Kõrboja perenaine ulatama oma pea , ulatama oma pool keha aken välja ja ütlema : " kas tahtma otse mina rääkima " " jah , preili ," vastama Eevi . " neli silm all " küsima perenaine . " olema palund küll ," ütlema Eevi laps süli kohendama . " siis olema hea , tulema sisse , tulema mina tuba ," kutsuma perenaine . ja kui Eevi toauks poole hakkama minema , vaatama perenaine tema üksisilmi järele ning ei jätma see enne , kui mineja astuma uks sisse , siis alles sulgema tema ruttu aken ja laskma pooleldi kardin ette . Eevi laps oma tuba nägema unustama perenaine küsima , mis külaline tahtma , miks tema tulnud ; astuma tema vastu , vaatama tema ise , vaatama tema laps , küsima : kui vana , mitu hammas suu ja mis nimi . küsima palju muu asi , nii et Eevi muu ei saama tegema , kui aga vastama ja nõnda ajama Kuusik saun Eevi ja Kõrboja perenaine kahekesi jutt , nagu olema tema teineteise muu asi . ja kui Eevi perenaine küsimus vastama , et poeg isa nimi , siis ütlema perenaine , nagu olema kõik kõige parem kord : " ah siis ka Villu " " Villu ," vastama Eevi punastama . " kas Villu tulema ka tädi süli " küsima perenaine laps . " minema tädi süli ," ajama Eevi laps , kes esiteks kahtlema aru pidama ja siis valmis olema minema . " missugune pontsakas !" hüüdma perenaine laps oma käsi võtma . " jah , tema olema mina tubli ," vastama Eevi rõõmsalt . " Või mis tema siis tahtma , ikka veel saama teine rind ." " ah ikka veel !" imestama perenaine . " mõtlema , et olema teine esimene , las võtma , piim olema küll , ega tema ikka mööda külg tema maha jooksma . Esteks olema nii palju , et põlnd kuhugi teine panema , poiss ei jõund ära jooma , lüpsma maha , aga vaat , nüüd - ei saama enam tarve ." nõnda rääkima Eevi , ise aga süda näppima sees , et kuidas tema küll preili pärisjutt otsa peale saama . " tema ju käima sina juba " küsima perenaine . " ammugi ," hüüdma Eevi vastu , nagu imestama , et miski niisugune võima tema Villu kohta küsima . " hakkama juba enne kaheksa kuu tugi najal püsti ajama , nii kange olema teine , muudkui trügima ja trügima , seni kui jalg all . tema ainult siin , võõras koht , seisma süli ." ja perenaine panema poiss põrand ning ütlema : " näitama tädi , kuidas sina käima !" aga poiss seisma kui pulk , vaatama ja seisma , ei tõstma jalga jalg ette . " tee tädi tipa-tapp ," manitsema ema , ja nüüd hakkama poeg jalg liikuma , kuni tema peaaegu jooks kippuma , sest laps märkama peagi , et Kõrboja värvima laudpõrand olema palju mõnusam liikuma kui Kuusik saun savine , mis auklik . " nägema hull , kui kärmesti tema siin minema , aina jooksma kohe ," imestama Eevi isegi poeg vaatama . ja nüüd vaatama tema kahekesi laps ning rääkima kõik maa+d-ilm kokku , hakkama Iidama ja Aadam . nõnda kaduma Eevi ikka enam ja enam himu see asi jutt tegema , mis tema siia tulema , tema kaduma himu sellepärast , et Kõrboja perenaine tema poiss vastu olema nii tähelepanelik ja et poiss tema esimene silmapilk peale nii hästi leppima . " kas sina olema ka hea meel , et sina niisugune poeg olema " küsima perenaine viimaks . aga Eevi näima , nagu tahtma tema pisut teisiti küsima : nagu tahtma tema küsima , et kas tema olema hea meel sellepärast , et see olema Katku Villu poeg . ja kui Eevi nõnda näima , siis tundma tema , kuidas tema pisar millegipärast kurk tõusma , ja nüüd mõtlema tema ainult , missugune ettekääne küll Kõrboja lahkuma , et vaja olema sõnake preili rääkima see , mis kavatsema . " eks vaev olema tema pärast küll nägema ," vastama Eevi perenaine , " aga ega rõõm tulema jää , ema ütlema mina alati , et ei jääma , et küll ka rõõm tulema ." nüüd näima Eevi , et ka perenaine kurk tekkima millegipärast pisar , ja nagu lohutussõna otsima ütlema tema perenaine : " eks preili olema vaev ja mure küll see koht ." " jah , olema ise peremees ja perenaine , sest muu peremees mina ju ei olema ," vastama perenaine ning silmitsema ise väike Villu . aga Eevi silmitsema perenaine ja hoidma kurk pisar tagasi , kuni perenaine viimaks meel tulema küsima , mis Eevi tema juurde asi olnud , nagu tahtma tema seega meel tuletama , et aeg olema juba minema hakkama . nüüd ei saama Eevi enam pisar võit , nüüd murdma tema ise laug kaudu tee . ja perenaine ei saama kuidagi aru , miks Eevi nii süda nutma ; tema ei saama ka oma küsimus mingisugune vastus , sest Eevi nutma ainult . alles tükk aeg pärast nuuksuma tema : " ema ... " mis olema ema " küsima perenaine . " ema olema suremine ," vastama Eevi . " ema olema haige , tulema vaatama , ehk olema preili mingi rohi ." " mis haigus tema olema " küsima perenaine . " kes see teadma ," vastama Eevi . " vanainimene asi , sees olema valu , ei võima kuiv ega märg suu võtma , aina kõrvetama ." aga preili ei olema rohi vanainimene haigus vastu , kui olema sees kuum valu ja ei võima kuiv ega märg võtma . tema lubama ise Kuusik saun minema , tema lubama isegi , kui pidama tarvis olema , arst järele saatma , aga see ei lohutama Eevi , tema nutma ikka veel . " ära nutma ," ütlema perenaine , " küll poeg sina trööstima ." see arvama nähtavasti Eevi , sest tema võtma poiss süli ja tegema minek , nagu olema tema kõik jutt räägitud . Kodu küsima tema ema : " kus sina nüüd see poiss nii kaua olema , käima õige Kõrboja või " " ei käind ," vastama Eevi . " kus sina siis käima " pärima ema . " niisama muidu ," ütlema Eevi ja tema olema hea meel , et tema ometi kord olema ema sõna kuulama : et tema olema rääkima Kõrboja preili ega olema tema paluma Katku Villu rahule jätma tema ise ja tema väike poeg pärast . 19 Täna olema Kõrboja ja ümberkaudne teine mets suur püha - pähklipüha , ja sellepärast olema kõik koht täis kisa ja kära , kõne ja huilgamine , mäng ja naer . täna ammuma nõmm Lõugu Kusti " vasikas ", nagu pühitsema Kõrboja järv ääres mõni hiline jaanilaupäev . Pähklipüha tahtma ka Kõrboja perenaine minema . tema kahtlema kaua , aga kui Kuusik saun Eevi oma poeg ära minema , siis olema kahtlus kaduma : perenaine tahtma pähkel , maksma mis maksma . võimalik , et muidu tema jagu pähkel täna mets olema jääma , et tema korjaja viimaks ise puu maha olema varisema hiir sööma , aga nüüd - saun Eevi tõttu , tema väike Villu tõttu - ei tahtma perenaine oma jagu pähkel enam kauem mets jätma , ei , nüüd mitte enam . ka Katku Villu olema täna mets . vaevalt korjama tema pähkel , sest tema hädine silm ei seletama see hästi , ehk olema siis , et tema kasvama madal ning suur kobar kaupa koos . Villu olema muidu mets läinud , nagu ei teadma tema , et täna olema suur pähklipüha , mis meelitama palju rahvas kokku - tüdruk ja poiss , isegi vanem inimene . esiteks uitama tema üksi , nagu pärast laatsaret kojutulek ikka , uitama ja kuulama , kuidas mets olema täis kisa ja kära , naer ja mäng . aga kui tema kuulma , et ka Lõugu Kusti oma " vasikas " olema ilmuma ja et tema mängima , nagu olema tema pea paras aur , siis ei saama Villu enam muidu , kui pidama minema otsetee pill hääl peale . Kusti olema paras aur peal , sest muidu ei viitsima või ei raatsima tema nii väga oma pill nahklõõts kiskuma : külapoiss , kes tahtma , et Kusti õieti mängima , muretsema paras aur eest . külapoiss muretsema see eest , et tema ise pea olema pähklipüha aur , ja sellepärast olema mitu tasku punn , mitte pähkel , vaid pudel . olema punane viin , olema magus viin , mis olema laulev tüdruk viin , kes kippuma aina kilkama ja kiljuma , kui poiss otsima see tasku pähkel . aga Katku Villu käes ei kiljuma täna üks tüdruk , sest tema ei otsima keegi tasku pähkel , nagu ei küündima tema silm vilets nägemine see mitte . Katku Villu istuma tummalt pillimängija kõrval , istuma ja suruma pea käsi vahele või viskama oma luud-kondid pikali ja vahtima õhuavarus , nagu seletama tema ainult seal miski . Villu olema laatsaret kõhn jääma , tema jääma päev-päevalt ikka kõhnem , nagu olema tema laatsareti-päev veelgi mööda . Villu kõhnus edenema nähtavasti eriti sest päev saadik , kui tema Kõrboja perenaine järv ääres istuma ja see tema käest küsima , kas tema silm võtma veel nii kaugele , et nägema üle järv karbane koor kask kõrval haab , mis leht juba punane . Villu kaduma see saadik söögiisu , ema panema see tähele . tema rühmama oma vigane käsi küll töö tegema , tegema nõnda , et isa tema olema rahul , olema hommik esimene ja õhtu viimane , aga söömine ei mõtlema tema suurem ühtima . ema arvama , et Villu magama vähe , sellepärast kaduma tema söögiisu , aga Villu ise teadma , et tema niikuinii vedelema asemel liiga kaua , sest und ei jätkuma see lamamine . Villu olema sõnakehv jääma , nagu olema vangimaja ja laatsaret tema keelepael halvama . tund kaupa võima tema kodu või ka teine seas istuma sõna lausuma , nii et ema mõnikord tema kahju , tema pärast õudne hakkama ja tema ütlema : " eks rääkima ka miski , mis sina nõnda istuma ." " mis mina ikka rääkima ," vastama Villu . " mina jutt olema räägitud ." " siis minema kuhugi või liik käsi ja jalg , ära istuma nõnda ." " kuhu mina ikka minema ," vastama Villu , " mina käik olema käima , mina jooks jooksma ." ja jälle istuma tema endiselt , pea käsi vahel . nõndasama istuma Villu pähklipüha teine keskel , kui see naerma , vallatama ja kõnelema tühi-tähi , kõnelema mõte ja lõpp . üks või teine poiss tulema tema juurde ja käskima tema rääkima , käskima teine nali kaasa tegema , aga Villu ei armastama teine naljatama , ei armastama teine nali pea vaatama , nagu olema tema see juba liiga vana . siis saama see , kes tema vana kana kitkuma , kuri ja tema ütlema tema , et kui tema tema kaasa ei tahtma tegema , siis minema parem ära , mis tema muidu konutama siin , minema sinna , kus kõlbama miski kaasa tegema . " joogi , kurat , kui sina muu ei tahtma tegema !" ütlema poiss ja ulatama tema mitu külg pudel , sest nüüd julgema tema see , nüüd olema Villu taltsas tegema . ja Villu jooma , Villu hakkama see rohkem jooma , mis enam tema vaikima , nagu saama tema tumm suur janu pärast . aga kui tema juba küllalt jooma , kui keelepael olema sedavõrd pehme , et sõna pääsema suu liikuma , siis kiruma Villu , nagu olema tema parem käsi või pahem silm pärast ikka veel suur valu : " solk ! ei hakkama , kurat , pea ! mitte ei hakkama !" " jooma ," käskima teine , " küllap tema hakkama ." ja Villu jooma , nagu jootma tema Kõrboja perenaine ise . Villu jooma teine viin , ehk tema küll teadma , et teine jootma tema alandamine pärast , sest mis kurat mees see Villu veel olema , kui tema jooma teine viin , nagu ei jaksama tema enam ise see saama . Villu tundma isegi , kuidas teine viin tema alandama , aga tema jooma siiski , nagu otsima tema meelega alandamine või nagu tahtma tema see päev mälestus surnu jooma , kus tema ise jootma teine , sest tema võima see . kui Kõrboja perenaine pähklipüha ilmuma , siis olema suurem hulk piduline juba mets välja tulnud Kõrboja järv äärde tantsuplats , mis jaanipäev piirama kirev latern . siin-seal huikama veel üksik hääl sügavam mets nagu öökull . tantsima . Katku Villu tantsima . aga Villu ei tantsima täna tüdruk , vaid aina poiss , ajama kuub selg maha ja vihtuma oma vihamees , nii et nahk tolmama . kunagi varemalt olema Katku Villu nõnda oma vihamees tantsima , nagu tantsima tema lepitus , sest Villu olema see liiga tugev ja uhke poiss , et keegi leppima . olema keegi viha , siis olema õieti , olema keegi riid , siis õiendama see mees rusikas , nõnda olema Villu tänini arvama , nõnda olema tema maailmavaade . aga nüüd olema tema maailmavaade muutuma , vangimaja ja laatsaret olema nähtavasti tema muutma , sest muu muutja ei olnud . Või ehk Kõrboja perenaine , kui tema Villu järv ääres too kord küsima , kas tema hädine silm seletama veel haab , mis leht juba punane ? jumal see teadma ! Villu ise ei rääkima see ja teine ei teadma rääkima , Villu jooma ainult teine viin ja tantsima oma vihamees , kas või vestivägi . tema tantsima niisugune hoog , et tema isegi see tähele ei panema , millal Kõrboja perenaine pähklipüha ilmuma , millal tema oma esimene lugu tantsima teine poiss , sest ka perenaine olema täna nähtavasti tantsutuju , tantsima tema ju sulane Jaan , kes tema ise tantsima kutsuma . Villu nägema perenaine alles siis , kui see pale juba tants õhetav , kõik panema tähele , et Villu nägema Kõrboja perenaine alles siis , sest siis lõppema tema tahtmine ainult poiss tantsima ja tema minema perenaine tantsima kutsuma , kes see silmapilk olema teine ring pisut väljaspool . " sina olema jälle jooma ," vastama perenaine Villu kutse . " silm tegema haige , käsi valutama ," ütlema Villu naljatama . " sina olema kuri ," ütlema perenaine nüüd ja Villu nägema , et perenaine ütlema see ainult headus pärast . " sina tahtma seega mina meel tuletama , et mina ise sina sõna murdma ajama , kui mina jaanipäev hommik sina sundima jooma ." " ah , preili , see olema vana asi !" hüüdma Villu . " nüüd olema muu , kui tantsima . saama niigi palju ." " mina sina täna ei tantsima ," ütlema perenaine . " mis ? kartma või ? kartma , et mina kukkuma " küsima Villu . " minema jälle riid ," ütlema perenaine . " see olema täna kartma ," vastama Villu . " jooma üks pudel , tantsima mees mees ." ja Villu manguma Kõrboja perenaine , kuni see minema , minema oma tahtmine vastu , sest Villu ei võima oma jonn jätma , kui kõik vahtima põnevus , kas tema saama Kõrboja perenaine tantsima või mitte . aga tantsima kord Katku Villu Kõrboja perenaine , siis pidama ka teine kõik tantsima , pidama Villu vihamees , kes tantsima ikka alles mees mees , nagu olema pähklipüha kilkav tüdruk . tantsuhoog aina kasvama , poiss jalg hilbuma kui sääsereied ja tüdruk undruk kiskuma taha toru , lööma kas või möödavilksatav paar ihuliige ümber . tants muutuma üldine rüsin , nagu olema Kõrboja järv ääres vähe ruum kõik pähklipiduline , ja rüsin kestma seni , kuni keegi tantsija kukkuma - kuni kukkuma Katku Villu Kõrboja perenaine ja see otsa mõni teine paar . Villu vihamees kukkuma , kes tantsima mees mees , ja kui tema üles tõusma , kiruma tema : " jooma , siga , ise nii täis , et ei oskama enam tantsima ." " saama teine käest , sellepärast ," hüüdma vastu . kõik kuulma see sõna , kuulma Kõrboja perenaine , Villu isegi kuulma , aga peale mõni poiss ja ühe-kaks peen peretütar ei pahvatama keegi naerma - ei naerma Kõrboja perenaine pärast . Kõrboja Leena olema otse pisar silm , et perenaine pidama kukkuma teine naer see va Katku Villu , kes tõmbama oma nina täis . Leena olema kahju triibuline alus ja helevalge pluus , mis perenaine oskama nõnda kandma , nagu olema tema mõni lihtne talutüdruk , aga nüüd Villu maa tõusma , kui perenaine pluus olema mudane saapajälg , tunduma Leena , nagu olema tema perenaine tõepoolest ainult lihtne talutüdruk , ja see olema tema nii väga kahju . Villu poolpime silm välkuma , Villu välkuma pime silm , sest tema mõistma , et asjata olema jooma oma vihamees pudel ja olema asjata see tantsima vestivägi , nagu tantsima tema lepitus . kõik saama aru , et nüüd võima Katku Villu jällegi mees maha lööma , aga nüüd ei tegema tema see enam Kuusik saun Eevi , vaid Kõrboja perenaine pärast - tema tegema see iseenese , oma au pärast . Villu võima praegu maa tõusma mõni naerev külatüdruk maha lööma , nii hirmus meeletult välkuma tema pime silm . aga ometi ei tegema tema see , ei tegema üldse miski , ei lausuma ainus sõna , ja sellepärast olema kõik selge , et Villu suur päev olema mööda , Villu laul olema laulma , et asjata olema rüsinal tantsimine , asjata Villu kukkumine . tema seisma norg pea Kõrboja perenaine ees , kes riie Leena aitama puhastama , seisma ja ootama nagu laps oma karistus . aga perenaine olema rahulik , tema olema rahulikum kui kõik teine , nii et Leena hea meel hakkama oma perenaine pärast , kes ütlema Katku Villu , nagu lohutama tema karistama laps : " eks mina öelnud sina , nägema nüüd ," ning lisama siis naeratama juurde : " minema , katsuma uuesti ." nüüd arvama ka Villu , et pidama õige uuesti katsuma , ja tema minema jällegi tantsima , nagu olema miski iseäralik juhtuma . seekord olema tantsuplats vähe rahvas ning lõpuks tantsima Kõrboja perenaine ja Katku Villu kahekesi , sest ka Leena+t-Jaani ei suutma tema enam selts olema . tants lõpetama ütlema perenaine Villu : " ei sina kukkuma ühtigi , kui see teine oma jalg risu ei olema ." kõik kuulma , et perenaine Villu nõnda ütlema , nii valjusti ütlema perenaine , aga üks ei niitsatama . alles siis , kui perenaine männioks oma jakk võtma ja see selg ajama ning piduline ring lahkuma , ühes Villu , kes kõndima kui peksma saama koer lontima kõrv tema kaasas , alles siis leidma Lõugu Kusti sõna , mis tooma kõik naer . Kõrboja Leena ei saama muidu , kui pidama naerma , sest Pilli-Kusti ütlema mineja järele vaatama asjalik toon : " Kõrboja minema oma kaks Mousi ." kõik leidma , et see olema hirmus naljakas , ja see silmapilk peale hüüdma Katku Villu Kõrboja Mousi , hüüdma see tema nõnda , kes olema tema vastu ei viha ega vaen . ka Lõugu Kusti ei öelnud see viha pärast , vaid ainult nali pärast , sest tema olema küla kõige suurem naljamees , kui aga paras aur pea . Villu ja perenaine ei kuulma Kusti sõna , tema kuulma ainult naer . see naer saatel minema tema mitte Kõrboja poole , vaid järvenurk mööda kõrge nõmm suunas , nagu tahtma tema alles vastu õhtu minema oma jagu pähkel ära tooma , et tema ei varisema maha hiir sööma . 20 Videvik tihenema juba , kui Kõrboja perenaine ja Katku Villu uuesti jõudma järv äärde . ei see olnud küll sama paik , kus tema olema viimati istuma ja haab rääkima , mis leht juba punane . aga küllap see punane siia paistma , kui aga vaatama , sest ep olnud Kõrboja järv ääres paik , kuhu olema silm torganud see täna juba otse lõõmav puu , ehk tema küll mänd võrdlema olema nääpsuke . niisugune imelik järv olema see ja niisugune imelik puu . järv olema tüün , sootuks tüün olema järv nagu nõmm , kust tulema Villu ja Kõrboja perenaine , ainult üle järv kostma ikka veel Lõugu Kusti " vasikas " ammumine , mis ajama tantsima . pill olema ainuke , mis häälitsema üle järv nõmm - Villu ja perenaine mööda , nagu olema tema see enam miski asi . " sina pidama rohkem tegevus olema ," ütlema perenaine Villu , kui see ümber valitsema niisugune vaikus , " siis ei mõtlema sina nii palju see , mis olnud ja olema ." " mina olema töö puuduma ," vastama Villu . " see mina teadma ," ütlema perenaine , " aga sina pidama omaette töö olema ." " kõik , mis mina tegema , jääma ju ükskord mina , teine pärija Katku ei olema ," seletama Villu . " ükskord muidugi ," arvama perenaine , " aga see ükskord ei aitama tänane ette . sina pidama ise koht olema , sina pidama ise mure olema , see olema hoopis teine asi . isa olema tugev ja terve , tema elama veel kaua ." " mis tegema ," ütlema Villu . " sinna olema miski parata , kuhu mina nüüd veel mujale minema või mis mina veel ette võtma ." seepeale rääkima Kõrboja perenaine oma suur sõna , nii et nõksatus käima Villu kogu keha läbi , kui perenaine ütlema : " tulema Kõrboja !" Villu ei vastama kohe , tema korjama oma mõte , oma aru , et mõistma , mis Kõrboja perenaine rääkima . " sina rääkima jaanilaupäev see , mis Kõrboja pidama tegema ," jätkama perenaine , " tulema ja tegema , nagu siis rääkima . hakkama või hommispäev peale ." perenaine ütlema see vaikselt ja tõsiselt ; Villu arvama , et tema ütlema see peaaegu pühalikult , ise hääl värisema pisut . " aga sina olema ju Mikk ," vastama Villu , " tema olema tubli ja töökas mees , mina tundma tema ." " issand jumal !" hüüdma seepeale perenaine . " mina ei teadma , olema sina nii rumal või häbemata . saama ometi ükskord aru : mina kutsuma sina Kõrboja peremees !" nõnda hüüdma perenaine , pöörduma siis kõrvale ja puhkema ise nutma . alles nüüd mõistma Villu , mis tema öeldud , kui tema Kõrboja olema kutsuma kas või hommispäev see tegema hakkama , mis tema jaanilaupäev purjus pea olema rääkima . aga ka nüüd ei leidma tema , mis vastama , tema vaatama ainult ise kõrval istuma perenaine , kes nutma . ja tema näima , et see olema Kõrboja perenaine , see olema Kõrboja preili , vaid see olema nagu sama plika , kes jooksma kord tema seltsis paljas jalu mööda mets . " sina ei pidama nõnda rääkima ," ütlema Villu , " minusugune sant olema pidand sina nõnda rääkima , mina olema muidugi raske küll ." " jah , rumalus see olema , et sina rääkima hakkama ," vastama perenaine läbi pisar pahaselt , " olema pidama ennem miski selletaoline tegema , nagu tookord seal suur kask all ." " jah , ennem miski selletaoline , kui nõnda rääkima ," olema ka Villu nõus . silmapilk vaikus . perenaine nutma omaette , Villu istuma piinlema . järv tagant kostma kaugenev pillihääl , sest algama juba pimedus . vaikne veepind läikima vastu eha . kuskil sulpsatama hiline kala . " see olema pidand varem olema ," ütlema Villu viimaks , " siis võib-olla , kui mina alles teine silm pea ja mõlema käsi otsas . aga nüüd , mõtlema ometi isegi , kuhu mina nõnda kõlbama ." " muidugi olema pidama see varem olema ," olema ka perenaine nõus . " see olema pidama juba siis olema , kui mina sina silm pea välja lööma . mina olema pidama siis kuhugi sõitma , olema pidama Kõrboja jääma ja tänapäev siin olema . ja uskuma , vististi olema mina jääma , kui juba siis olema olnud Kõrboja perenaine , jumal eest olema jääma . ja mina olema vististi juba siis tee kutsuma Kõrboja peremees , kui sina seal rabamätas mina jalg ussimürk imema . sest pang tähele : uss ei hammustama mina tookord mitte , mina tegema muidu nõnda , tegema , nagu olema tema mina hammustanu ja nagu olema mina nii hirmsasti surm kartma . mina tahtma nägema , mis sina tegema , kui mina nii hirmus surm kartma , tahtma nägema , kas sina julge ja tahtma mina jalg mürk välja imema . vaat see korral olema sina juba Kõrboja peremees kutsuma , kui olema ise olnud Kõrboja perenaine . aga mina ei olnud , mina olema siis miski , kui mina sina nõnda mängima ja viimaks sina südametäis silm pea välja lööma ." " kas tõesti uss sina see korral ei hammustand " küsima Villu . " nii tõesti , nagu mina sina täna õhtu Kõrboja peremees kutsuma ," vastama perenaine ja pöörama oma nägu Villu poole . " aga sina näitama ju punane märk , näitama verepisar ," ütlema Villu . " ork torkama sinna ," vastama perenaine . Villu vaikima üürike ja otsima pimedik perenaine silm , mis hiilgama . " kust tulema see mõte peale " küsima Villu umbusklikult . " mina ei teadma ," vastama perenaine , " see sündima silmapilkselt , ebateadlikult . mäletama , see korral paistma palav päike , olema kõu eel , mina olema korv murakas täis , sööma see üheskoos ja pärast pidama murakas sõda , kuni korv tühi . sina korv saama enne tühi ja siis võtma väevõimuga mina korv ja pilduma ka see tühi mina ise pihta . mina olema vihane , aga ometi meeldima mina see , mis sina tegema , meeldima , aga ikkagi tahtma käsi maksma . kuidas see just olema , ei mäletama , aga kui mina pärast võit mari korjama hakkama , kumb korv enne täis saama , siis tulema mina meel , et onu Oskar millalgi ussimürk väljaimemine olema rääkima , ja kohe mõtlema mina : hea küll ! korv pilduma kõik mina mari välja , siis imema mina jalg ka olemata mürk . katsuma , kas olema hea . küll sina siis teadma ! ja nõnda see sündima ." " ja mina rumal imema ja imema ning kõige rohkem veel oma suu ja ige , sest nagu sina seletama , võima muidu ise mürk kätte surema . aga ütlema ometi , kas sina valu ei olnud " küsima Villu perenaine . " olema ikka ka , olema küll ," vastama perenaine , " aga kannatama välja ." " ah nõnda olema see kõik !" ütlema Villu viimaks . " nüüd mõistma , miks sina pärast järv jooma ." " aga sina olema pidama see siis mõistma , siis olema sina silm pea jääma ," ütlema perenaine . " ei uskuma ," arvama Villu , " mina olema ei teadma miks see tõug , et mina käsi ja mina kõik kuidagi viltu minema . kuigi mina seekord oma silm olema päästma , küllap mina tema kusagil mujal lahti olema saand , kas või sõjaväli , kui mitte mujal . silm olema võind iseenese lahti saama ." " sina rääkima hirmus asi !" hüüdma perenaine , nagu hakkama tema õudne , ja Villu olema tundmus , et perenaine nihkuma tema pisut lähemale . " sina rääkima oma õnnetus kui mingisugune saatus , mis olema pääsemine ." " mina , nagu nägema , olema osand oma saatus mitte pääsema ," vastama Villu . " sina võima see , kui aga tahtma ," ütlema perenaine . " kuidas " küsima Villu . " mina ütlema juba ," vastama perenaine . " ära rääkima see enam ," ütlema Villu nagu hirm . " kord olema see ehk võimalik , aga siis põlnd sina Kõrboja perenaine , nüüd olema küll see , aga mis olema nüüd mina " " sina silm nägema küllalt nii palju , kui Kõrboja peremees vaja , ja käsi olema kuigi suur lugu , sest ega Kõrboja peremees ise ometi tarvitsema heinakaarel või mujal eestegija olema , tema olema siin parem tegema , kui tema aga tahtma ja see oskama ," rääkima perenaine . " see olema ainult nõnda rääkima ," ütlema Villu . " kuidas nii ainult rääkima " küsima perenaine . " ega siis Kõrboja ainult peremees vaja olema ," ütlema Villu . " peremees amet saama mina ehk toim , aga see teine ... " missugune teine " päris perenaine , nagu ei mõistma tema , mis Villu ütlema tahtma . " Kõrboja perenaine , Kõrboja preili olema ka mees vaja ," vastama Villu , " ja see ei kõlbama ometi minusugune sant ." " aga kui see Kõrboja perenaine ja preili see sant tahtma ," ütlema perenaine . " siis ei tahtma sant mitte ," vastama Villu kindlasti ja teravalt . " see olema teine asi ," lausuma perenaine nüüd ja jälle nutma tema omaette männitüvi najal . " sina ei pidama mitte sellepärast nutma ," rääkima Villu , " sest mina ei mõtlema nõnda , nagu rääkima , vaid sina pidama see teisiti mõistma . mina tahtma ju , aga mina ei võima ... " miks " küsima perenaine . " nagu olema see nii kerge ütlema ," vastama Villu . " ütlema ometi isegi , mis mees mina siis veel olema , kui mina nii , nagu mina olema , sina mees tulema ? see võima mina ainult purjus pea tegema , ja niipea kui kaine saama , siis ei teadma mina enam , mis mina sündima . mina aeg olema mööda . sina nägema täna : kas olema võind varem mina miski niisugune sündima ? enne kartma ja austama mina terve metsanurk ." " sina mõtlema ainult iseenese peale ," ütlema perenaine . " mina ei teadma , kes peale mina mõtlema , mina tegema , nagu mina võima ," vastama Villu . " aga kui sina just tahtma , tulema muidu Kõrboja , tulema sulane , kui tahtma , võtma oma Eevi ära , tema olema mina poeg , ja tulema Kõrboja , tegema seal kõik , mis sina tahtma . see mina võima ." " sulane olema Kõrboja ennegi , peremees olema sinna vaja ," vastama perenaine . " tulema peremees , siis võima laskma ka Eevi oma poeg Kõrboja tulema , kui tema aga tulema tahtma , ja võima oma poeg seal üles kasvatama , nagu olema tema Kõrboja peremees poeg ." " nõnda ei tulema Eevi kunagi ja ei andma ka oma poeg Kõrboja ," ütlema Villu . tema vaikima ja igaüks korrutama pime oma mõte , kuni perenaine ütlema : " Kuusik saun Eevi olema kergem kui Kõrboja perenaine : tema olema ometi poeg ." see sõna olema kahetsus ja nagu mingisugune etteheide , Villu tundma , et olema etteheide . " igaüks olema oma õnn ," ütlema Villu , et aga miski ütlema , sest vaikima hakkama raske ; " üks olema poeg , teine Kõrboja ." " Kõrboja olema mina mingi õnn ," vastama perenaine . " mina ütlema isa , et mina sinna ainult siis jääma , kui sina peremees tulema ." " muidu " küsima Villu . " mina ei teadma , mis muidu ... müüma Kõrboja ära või andma tema rent ," vastama perenaine . " mõte ometi , mis sina rääkima ," ütlema Villu nagu hirm , sest tema olema nagu külm tuul süda alt läbi puhuma . " mina võima ju sootuks pime jääma , nagu arst mina ütlema , kui tema küsima , kas mina üksi olema või olema mina juba perekond . jumal tänama , et üksi olema , ütlema tema mina , nõnda olema ikkagi kergem , sest kes teadma , kuniks sina päevavalgus ulatuma . pärast rääkima tema küll teisiti , aga see ei võima uskuma ." " aga Eevi oma poeg " küsima perenaine . " tema olema teine lugu ," vastama Villu , " tema kõlbama mina ravitseja . aga ega mina veel tema olema võtma , istuma nagu hunt aianurk ja laksutama hammas . ah preili , kui sina teadma , kuidas mina see päev kui hunt hammas olema laksutand !" " jätma kõik hambalaksutus ja tulema Kõrboja peremees ," ütlema perenaine , " seal olema tee vaja , seal ootama tee . tulema või täna sisse , tulema jalamaid , tulema pühapäevariie ." perenaine paluma , aga Villu olema järeleandmatu kui loom , kes kuhugi tahtma ajama : tema minema iga poole , aga mitte sinna , kuhu tema ajama . läbi tuli ja vesi minema tema mujale , mitte sinna , nagu varitsema tema seal hädaoht , surm . " ei ," vastama Villu , " ei võima . Kõrboja jääma sina risu ja iseenese vaev ." " ära muretsema mina eest ," ütlema perenaine , " tulema ainult , kui aga Kõrboja sina meeldima ." aga Villu ei saama muidu , kui pidama ka perenaine eest muretsema , ehk küll Kõrboja tema meeldima . Katku võima Villu ükskõik kuidas edasi elama , tema võima kas üsna pime jääma või veelgi mõni oma ihuliige kaotama , ikka veel arvama tema , et maksma elama . aga nõnda , nagu tema olema , või päris pime Kõrboja minema , see ei saama Villu mitte toim . veel enam : Villu kippuma Kõrboja perenaine täna siin pime rääkima iseenese küsima , kas tõesti maksma pime ja vigane Katk elama , kui nii hirmsasti tahtma kõik hoolimata minema Kõrboja ? eriti piinama see küsimus tema siis , kui perenaine lõpuks tema haige käsi kinni võtma , see kinni hoidma ja see silitama , nagu olema tema mõni Kuusik saun Eevi , kes tema poeg . ainult perenaine olema naljakam kui Eevi , Villu paistma , et naljakam , sest tema hakkama haige käsi oma käsi vahel hoidma rääkima , nagu olema see mõni elav olend või nagu olema see Villu ise . " sina tömpnina , sina igavene tömpnina ," nõnda olema perenaine Villu mälestus järgi rääkima , " miks ei tahtma sina Kõrboja peremees tulema ? olema ’ s see veel vähe ? aga mina ei olema rohkem , mina pakkuma kõik , mis mina olema , pisut hilja küll , aga ikkagi pakkuma . mina rumal ei osanud see õige aeg , siis minema võõrsile ." nõnda olema perenaine rääkima , kui tema seisma Kõrboja aed taga , kuhu Villu tema olema saatma ja kus tema seisma teineteise nii lähedal , et Villu tundma perenaine riie , tema soojune vist läbi riie . see silmapilk ei saama Villu muidu , kui pidama terve käsi perenaine ümbert kinni võtma , sest perenaine seisma nõnda , et olema hea võtma . pidama kinni võtma , kinni hoidma ja pidama lubama paar päev pärast lõplik vastus andma , pidama lubama peaaegu oma tahtmine vastu , sest mis võima Villu , kui Kõrboja perenaine seisma nii ligi , et hea olema terve käsi tema ümbert kinni võtma . ainult ühte võima Villu , sest see olema paratamatu : tema minema meeletum kodu kui kunagi enne ja tema visklema asemel hullemini kui laatsaret ning ei leidma ega leidma und . 21 Pähklipüha öösel vastu esmaspäev kaduma Kõrboja Mousi ning üks ei mõistma algus arvama , kuhu tema küll võima kaduma . nooremalt minema tema küll mõnikord kauem aeg ära , aga siis armastama tema lind ja jänes jaht pidama , siis armastama tema pikem pulmareis ette võtma , aga nüüd ei kõlbama tema jalg enam jaht ja emand Veenus olema tema juba ammugi maha jätma , nii et pulm , peetama tema lähedal või kaugel , tema enam põrmugi ei huvitama . " otsima , ehk olema tema kuhugi surema läind ," ütlema van Rein viimaks , " kaebama ikka , et ei enam tahtma teine sööma ." " minema siis koer kodu välja surema " küsima perenaine . " tema pugema ikka kõrvale , ei tema teine risu jää ," vastama isa . sõna " risu " torkama perenaine valusalt , sest tema tulema meel , et ka Katku Villu ise kohta seesama sõna eile õhtu olema tarvitama . ja perenaine ei saama muidu , kui pidama isa ütlema : " küllap Mousi see olema ära teenima , et tema kodu võima surema ." see jutt lõppema see kord ja vaevalt olema see uuesti alustama , kui mitte perenaine juhuslikult olema kuulma Mikk ütlema : " ei teadma , mis see Katku koer ulguma , mis see aru olema läind , kas mina Mousi õige tõesti surnd , leinama see või " nüüd kuulma ka perenaine , et keegi koer ulguma ja et ulgumine kostma tõepoolest Katku poolt . tema andma käsk maja ümbrus läbi otsima , kas vahest Mousi kuskilt ei leidma , minema isegi otsima , mingisugune õudne värin rind , nagu otsima tema mõni inimene kes kui tina tuhk kaduma . aga ei olema vaja kaua otsima , kui juba eestegija Mikk tagant rohtaed ots pihlakas alt hüüdma : " nägema , kus teine sirukil !" " kas surema " küsima perenaine . " juba külm ja kange ," vastama Mikk , kes koer jalg torkama . minema ka teine sinna , minema perenaine isegi , ja kõik nägema , et Kõrboja Mousi olema juba külm ja kange . jalg sirevil , pidama pisut liiga tagasi lükatud , nagu hakkama tema magama kuum , nõnda lamama tema pikuti poolmädanenud pink all , kus perenaine armastama õhtuti istuma , kui langema kaste ja lõhnama rohtuma ja rägastuma aed . " siis siia pink alla , sinder , nagu põlema tema parem koht ," ütlema eestegija Mikk ja küsima perenaine : " kuhu tema matma " " matma tema siiasamasse ," vastama perenaine . " pink alla " küsima Mikk . " sinnasamasse , kus tema olema " ütlema perenaine . " siis tulema pink ära võtma , ei muidu kaevama saama ," arvama Mikk . " võtma ära , kui muidu ei saama ," käskima perenaine , " ja kaevama hea sügav auk ." " aga mis pink pärast seadma " küsima Mikk . " see olema ju mädand , ei maksma teine tagasi panema ." " pink asemele tulema uus ," vastama perenaine . " siiasamasse " " siiasamasse ." nüüd olema seisukord selge ja Mikk minema labidas tooma , sest perenaine tahtma , et eestegija Mikk ise Mousi maha matma , hea sügav auk kaevama . perenaine seisma juures ja vaatama Mikk töö pealt , nagu olema tema kubjas , kes kaevaja kiirem töö sundima . aga perenaine ei sundima Mikk kord , perenaine ei pannud vist tähele , mis Mikk tegema , tema seisma muidu siin ja vaatama , nagu olema tema miski muu maailm vaatama . " see koer seal ulguma ikka veel ," ütlema perenaine Mikk , kui see juba auk kaevamine hakkama joonde saama . " Katku oma hakkama vist hull minema ," arvama Mikk . " mina oma olema vana , surema ära , see seal olema noorem , minema hull , mis tema muidu ulguma ." " olema ’ s see ikka tõesti Katku oma " küsima perenaine . " ulgumine hoidma sinnapoole ," ütlema Mikk , " mujalt ei kostma nii selgesti , olema kaugel ." perenaine seisma ja kuulama , kuulama veel siis , kui Mikk koer haud juba kinni aetud , kuulatama kamber läbi aken , kuni enam miski kuulma ei olnud . perenaine olema täna imelik rahutu tundmus , nagu pidama tema Katku vaatama minema , mis tema koer küll ulguma , hakkama tema tõesti hull minema , nagu eestegija Mikk arvama , või olema miski muu lahti , mis ajama vana koer surema ja noorem ulguma . perenaine ei saama enne rahulik meeleolu tagasi , kui Jaan pärast lõuna veski kodu tulema ja sõnum tooma , et Katku Villu laskma ise öösel maha , haavlilaeng laskma ise maha . nüüd olema rahu Kõrboja perenaine süda , enam ei kuulatama tema kord , kas kostma veel Katku poolt koer ulgumine või mitte . tema minema oma tuba ja panema uks lukk , uks lukk ja aken kinni , mis olema avama päikesepaisteline ja soe sügisilm . keegi ei pannud õieti tähele , kui kauaks perenaine nõnda oma tuba jääma , ainult vana Rein ise käima tuba ümber , nagu olema tema millegipärast ärevil või nagu kartma tema miski , ootama tütar uks ja aken avanemine . ja kui see viimaks sündima , nagu olema miski iseäralik juhtuma , siis tõmbama Rein kergemalt hing tagasi . aga kui tema nägema , et tütar ise riie olema pannud , nagu mõtlema tema kauem kodu välja minema , siis algama vanamees rind uus ärevus . pooljoostes minema tema tütar õuevärav järele ja hüüdma : " Anna ! Anna ae ! kuhu sina minema " " mina ei teadma ," kõlama vastus . " millal sina tagasi tulema " see peale ei tulema vastus . " kas jäädavalt tahtma ära minema " küsima isa . nüüd jääma tütar seisma , nagu olema tema miski meel tulnud . peatus , pöörduma ümber ja astuma paar samm tagasi Kõrboja õuevärav poole , kus seisma isa . " ära küsima , isa , praegu ei teadma mina miski ," ütlema Kõrboja perenaine viimaks ja minema siis edasi , minema see tee mööda , mis viima järv , mis viima aga ka küla poole ja maantee ning Katku , Mädasoo , Metstoa ja Põrgupõhi , kui suurem tee pahem käsi ära pöörama . see viimane tee minema perenaine . isa kõndima silmnägu tükk maa järele , nagu tahtma tema nägema , kas tütar minema järv või pöörduma maantee poole , kust pääsema vaksal . aga ei - tütar minema Katku poole , sest seal olema täna hommik koer ulguma . vana Rein olema kord salajas rõõmutsema , kui Katku Villu oma parem käsi lömastama ja oma terve silm vigastama , aga tema surm pärast olema vanamees süda raas rõõm , kui tema vargsi hiilima täna oma tütar kannul . tema pärast olema võima Katku Villu elama , tema olema võima kas või päris pime elama , sest siis olema tema vanainimene täna vaja olnud nõnda oma tütar kannul hiilima . 22 Oli alles üsna pime , olema võib-olla päris koit hakul , kui Katku perenaine kõrv puutuma , et tema koer ulguma . perenaine katsuma veel kord silm kinni laskma , aga ei saama , sest koer ei jätma ulgumine . " mis see pime aru olema läind ," lausuma perenaine endamisi , aga niipea kui tema see olema lausuma , tulema tema kohe millegipärast Villu meel . võib-olla tegema see sõna " pime ", mis tema juhuslikult olema tarvitama , võib-olla üks teine asi , mis perenaine tähelepanu olema köitma : eile õhtu nimelt olema Villu hilja kodu tulema tuba püss võtma ja see ait poole läinud , kus lakk tema ikka veel magama . " mis sina veel see tegema " küsima tema õhtu ema . " mis tema siin kamber vedelema ," vastama Villu , " viima teine ise ligemale ." see püssiviimine ja sõnavahetus tulema eit nüüd meel , kui tema kuulma koer ulgumine ja ei saama enam silm kinni . kui õu juba seletama hakkama , tõusma eit säng ja minema paljas jalu aken alla vaatama , kas ehk nägema , kus see koer õige ulguma . ja nägema : koer istuma aidavahe värav ees , ajama nina vastu taevas ning undama . koer seal nägema tulema eit meel , kuidas tema suur ristipäev hommik sealsamas olema istuma , ainult vaikselt , nagu varjama tema mõni saladus . siis olema tema , lihataldrik käsi , läinud vaatama , kas õige Villu olema ehk kodu tulnud , ja olema teine aidalakk leidma . see korral olema seal mullune hein , nüüd olema juba värske , koppel aruhein , täis krookleht , mis armastama lammas . " ega ometi Villu miski olema juhtund ," mõtlema ema aken all seisma ja ulguv koer vaatama , mõtlema ja tahtma suurrätik ümber võtma , et vaatama minema . aga äkki hakkama tema millegipärast õudne ja tema minema tagakamber säng juurde , kus vanamees alles magama , ning ütlema : " vanamees , tõusma õige üles , koer ulguma aidavahe värav ees ." " las tema ulguma , kuni tema himu täis saama ," vastama vanamees uniselt ja tusaselt . " mõtlema , et ehk olema Villu miski , mis see koer muidu just seal aidavahe värav ees ," rääkima eit . " mis see veel võima olema ," ütlema vanamees rahulikult , nii et eit kartus kaduma . tema võtma suurrätik ja minema . aga vanamees olema nii rahulik kui tema rääkimine , tema isegi olema koer undamine kuulma ja imestama , mis see küll pime lõugama . ja kui nüüd eit välja minema , kobima ka vanamees säng ja astuma aken alla vaatama , kuidas eit ait poole minema . eit lähenema nägema pistma koer nina aidavahe värav vahelt sisse ja nuusutama , saba sorgus tagumine jalg vahel . areldi avama eit värav , seisatama , vaatama , laskma siis suurrätt ots lahti , lööma käsi laiali ja kukkuma maha . peaaegu olema tema koer peale kukkuma , kui see olema eest ära karanud . aga järgmine silmapilk ajama tema ise uuesti jalule ja hakkama tuigerdama , nagu meeletult , tuba poole tõttama . see nägema arvama juba vanamees , et küllap Villu ikka miski olema . ja minema särgiväel õu , minema eit aidatee vastu ja küsima - tema isegi ei teadma , mis tema veel pidama küsima . aga eit ei vastama , mitte sõna ei vastama tema , liigutama ainult oma vana ja hambutu suu . vanamees ei ootama enam vastus , tema minema eit mööda , minema otsetee avama aidavahe värav ette ja vaatama sisse : poeg Villu lamama ristseliti keset savipõrand , püss nagu truu seltsimees kõrval . põrand olema miski mustjaspuna nägema . isa seisma natukene aeg liikumatult paigal , pöörduma siis tuba poole ja ütlema eit : " esimene mehetemp tema elu ." nüüd pääsema ka ema keelepael ja silmalaug vallali . " eks mina mõelnd kohe , et mis see koer muidu ," nuuksuma tema . isa astuma aidavahe sisse , et asi lähemalt järele vaatama . höövlilaast , mis tänini mööda põrand laiali vedelema , olema kokku aetud kruupink ots taha nurk , põrand olema puhas nagu pühitud ja seal puhas põrand lamama Villu ristseliti . " tema olema kartma , et püss tulekahi hakkama , sellepärast olema tema põrand enne puhas teind ," arvama isa . " sina vaesekene !" haletsema ema . " kaks raud korraga ," tähendama isa natukene aeg pärast , kui tema olema silmitsema poeg purustama pealuu ja võtma maa püss kätte . " küll pidama tema valus olema !" ohkama ema . " see mitte , eit ," vastama vanamees lohutavalt . " mina Villu ei osand küll elama , aga surnd olema tema kui täismees ." see arvamine sõitma Katku Jüri poeg puusärk järele . pärast lõuna , kui Kõrboja perenaine Katku tulema , et Villu nägema , küsima see ema perenaine : " mis sina tema eile tegema , et tema nõnda … " mina kutsuma tema Kõrboja peremees ," vastama Kõrboja perenaine . " see mina arvama kohe , et kes muu kui sina ," ütlema ema . " sina ei and tema enne hingerahu , kui saama , mis tahtma ." " ema , see mina ei tahtma ju !" hüüdma Kõrboja perenaine vastu . " uskuma , ema , olema mina teadma , et see nõnda lõppema , siis olema mina tema Kõrboja peremees kutsuma ." nüüd ei tegema Villu ema Kõrboja perenaine enam ainus etteheide , nagu olema sõna " ema " tema alatiseks lepitama . tema hakkama ainult nutma , ja kui ka Kõrboja perenaine enam pisar ei saama tagasi hoidma , nutma üheskoos , nagu olema tema tõepoolest ema ja tütar . " mina tahtma ju nii , et tema tulema ," lausuma Kõrboja perenaine nagu andeks paluma , " sellepärast kutsuma tema ." " see mina kartma , kartma see aeg saadik , kui tema oma parem silm pea ära jooksma ," ütlema ema . " tema ei tahtma , et Kõrboja olema vigane peremees ." see peale ei vastama Kõrboja perenaine enam miski , vaid nutma ainult üks Villu ema , nagu olema nutmine mõni raske töö , mis tarvis vanainimene aitama ära tegema . " puutuma ehk veel kokku ," ütlema eit perenaine , kui see viimaks minek tegema . " kes teadma ," vastama perenaine , " ehk tulema millalgi veel siiapoole käima ." " sõitma siis preili Kõrboja ära " küsima eit . alles nüüd saama Kõrboja perenaine ise selge , mis tema olema otsustama tegema siin Villu ema üheskoos nutma : tema olema otsustama jäädavalt Kõrboja lahkuma , olema otsustama see jalamaid tegema , sest ka jalgsi jõudma tema veel õhtune rong , mis linn viis . mis tema linn tegema hakkama , see tema ei teadma , see üle ei murdma tema praegu oma pea , aga küllap tema seal see nägema . isa saatma tema sõna , jah , isa võima ehk Villu ema sõna viima , veel täna õhtu , aga mitte enne , kui rong juba lähem jaam läbi linn poole olema vurama . nõnda korraldama Kõrboja perenaine asi ja siis minema tema Villu ema juurest , kes tema olema aidanud kõik hing nutma . õhtu , kui Katku Jüri poeg puusärk kodu tulema , ei tahtma eit tema rääkima Kõrboja preili käimine , aga ometi pidama tema see tegema , sest tema ei saama muidu Kõrboja ära käima . " mis sina nii hilja sinna otsima " küsima tema vanamees . nüüd pidama eit rääkima ja seletama . " preili paluma minema ," ütlema tema . " see käima taga siin , kui ära olema " küsima vanamees . " käima Villu vaatama teine ," lausuma eit silm pühkima . " mis tema tema veel vaatama ," urisema vanamees , " ega tema enam Kõrboja peremees saama ." " see ’ p see olema , et ei saama ," vastama eit , " see tema kurtma ." vanamees ei öelnud see peale miski , popsutama ainult piip ja sülitama , nii et eit jätkama : " preili minema nüüd Kõrboja ära ." " Villu pärast või " müsa vanamees . " Villu pärast näh ," rääkima eit . " ütlema teine , et nüüd minema ära , ei teadma , kas kunagi enam Kõrboja maa tulema . pidama teine jalamaid minema , vana Rein teadmata , paluma mina see õhtu ütlema minema , muidu hakkama see ei teadma mis arvama ." " ah siis Villu olema võind ikka tõesti Kõrboja peremees saama " küsima vanamees . " nii see näima ," vastama eit . " preili ise ütlema , et tema kutsund tema ... " kuhu " päris vanamees , kes ikka veel kahtlema . " Kõrboja peremees ... eile õhtu kutsund ... ise ütlema teine ... nutma ja ütlema ," rääkima eit oma nutt suu näpp . " mina Villu olema ikka päris tola ," ütlema vanamees halvakspanevalt , sest tema ei mahtuma pea , mis pidama küll poeg aru olema , kui tema ei tahtma Kõrboja peremees minema , vaid ennem ise kaks haavlilaeng suu laskma . tema , Katku Jüri , olema läinud , olema kas või pime pea läinud ja olema maha jätma oma värkstuba ning uus kelder . " tema kutsuma Kõrboja peremees ja tema laskma sellepärast ise maha ," lausuma vanamees natukene aeg pärast mõte . " kes tema teadma , miks tema ise maha laskma ," vastama eit , " kes teine sisse nägema ." nõnda lõppema jutt poeg . veidike vaikimine järel küsima eit nagu suu mööda : " kas siis minema õige või " " mis siis ikka , kui sina lubama ," vastama vanamees . " ära aga kauaks jääma ." " mis mina siis kauaks ," ütlema eit . " minema ja tulema , muu ühti ." aga ometi jääma eit kauaks , nii et vanamees ootama igav hakkama , õu kuulama minema ja tuba tagasi tulema pomisema : " minema viimaks öösel teine taga otsima ." 23 Kõrboja perenaine minema pikkamisi Katku õu välja , nagu mõtlema tema miski üle või nagu vaatlema tema Katku ilus kelder , mis kõlbama ennem Kõrboja kui siia . aga ei tema mõelnud miski üle ja tema silm ei seletama kelder ega Villu " värkstuba ", mis luuk ühes raudlatt aken ees . Kõrboja perenaine minema muidu niisama aeglane samm , sest tema olema aeg küll , rong jõudma tema niikuinii aegsasti . võimalik ka , et tema ainult siin nii pikkamisi astuma , siin Katku õu , tema põld vahel , nõmmetee , kus Villu uurima kord kaks ja neljajalgne jälg , uurima Kõrboja preili ja tema poolkurt , poolpime Mousigi jälg . pärast lisama tema ehk samm , siis kui algama suurem tee sealt kõrge juurikas mänd alt , kus kolisema vanker kojusõit nii valjusti , et isa see kuulma õu istuma ja tütar ootama . maantee võima kas või jooksma , kui muidu õige aeg vaksal ei jõudma , rong aeg puhkama küll , kui see vurama linn poole . nõnda minema Kõrboja perenaine , kui tema minema Katku õu ja kui Villu ema vaatama tema õuevärav järele : minema ja astuma nagu vanainimene . aga Kõrboja perenaine ajama vaevalt kolmkümmend ligi ja tema pisut mehelik liige olema veel jõud küll . ilu ja armsus olema tema kunagi tarve olnud , jõud olema ikka jätkuma , aga täna näima Katku Villu ema , et Kõrboja preili olema ka ilus ja armas . mis võima Villu ema sinna parata , et tema alles täna märkama , kui ilus ja armas võima olema Kõrboja preili nutma Villu pärast ja minema mets poole , nagu olema tema juba kolmekümneselt vanainimene . Kõrboja preili olema minema nii ilus ja armas , et Villu ema aina nutma ja nutma tema vaatama , nutma veel siis , kui enam keegi olema nägema ja kui preili olema ehk juba suur mänd alt läbi jõudma suurem tee , mis viima läbi küla maantee . aga Kõrboja perenaine ise minema nõnda , nagu olema tema keegi meelest ilus ja armas , nagu olema tema see kogu eluaeg kunagi olnud ja nagu pidama tema surema , ilma et tema olema keegi meelest ilus ja armas - nõnda minema Kõrboja perenaine , kui tema minema Katku õu . tema minema nõnda , nagu olema ka tema ise meelest miski enam ilus ja armas ja nagu pidama tema tõepoolest surema , ilma et miski olema veel tema meelest ilus ja armas . minema Katku õuevärav , minema Katku põld vahelt , minema põlluvärav mets ; minema mööda mets , minema üle katk , kus kaks pool tee ummistuma kraav pajupõõsas kallas ; minema , kuni jõudma välja kõrgele nõmm ; minema see teenima , mis viima Mädasoo , Metstoa ja Põrgupõhi , kust pääsema edasi ainult jalgsi , kuni algama uus metsatee , algama uus põld , tulema maantee , minema üle raudtee ja ikka edasi , kas või maailm otsa . Kõrboja perenaine ei minema sinna , vaid mõtlema teine poole pöörduma , aga enne kui tema see saama tegema , nägema tema keegi istuma männijuurikas pehme sammal , keset punaselt valuv pohl . inimene istuma ja hoidma laps süli , tema istuma ja hoidma tema nõnda , et Kõrboja perenaine punane mari vaatlema ei teadma miks arvama , et küllap seal mänd all mari kasvama , kus istuma inimene oma laps . perenaine jääma seisatama ja nüüd nägema tema , et inimene istuma ja nutma , inimene nutma , aga laps magama rahulikult tema süli keset punane mari , magama ja lutsima oma sõrm . ja perenaine mõtlema , et miks küll inimene nutma , kui laps magama nii rahulikult keset mari , mis punama ja mis olema otsa ega äär siin kõrge nõmm ega lohk , katk serv . aga siis kuulma Kõrboja perenaine , et inimene ütlema : " tere , preili ." see hääl olema tema enne kuulma , see last olema tema enne nägema , kes nii rahulikult magama keset punane mari ja lutsima oma sõrm . ja perenaine tunnistama inimene ning laps , nagu ei tulema ega tulema tema meel , kes olema küll see inimene ja kes olema see laps keset punane mari . " kas preili ei tundma või " küsima inimene . " mis sina siin tegema , Eevi " küsima perenaine vastu . " miks sina nutma " " preili tulema vist Katku " küsima Eevi jällegi ja nüüd taipama Kõrboja perenaine äkki , miks nutma inimene mänd all pehme sammal , kui laps magama rahulikult tema süli keset punane mari . " tulema sealt ," vastama perenaine . " kas ikka õige või " pärima Eevi . " õige ," vastama perenaine , ilma et tema huvitama , mis kohta küsimus käima . " miks sina laps siin istuma " küsima perenaine natukene aeg pärast . " tulema , tahtma Katku minema ," rääkima Eevi . " ema surema täna ära , tahtma Villu abi , aga Mädasoo tulema vastu , minema veski , rääkima , mis Villu . enne ei teadma , ei saand kodune jalg välja tõstma , nüüd tee kuulma , tulema siiamaale , siia teelahe ja mõtlema , et mis mina siis veel Katku minema , kui Villu enam ei olema , kes mina sealt veel abi tulema . mõtlema ja istuma siia jalg puhkama , nägema poiss väsitama ju ära , raske teine , jääma magama ." " jah , ei Villu enam abi saama ," lausuma Kõrboja perenaine endamisi . see peale ei öelnud Eevi miski , nutma ainult . aga perenaine ei aidanud tema nutma , nagu tema olema aidanud Villu ema , ei , perenaine seisma ainult ja vaatama , kuidas laps magama . ja kui Eevi pärast kaebama hakkama , et nüüd tema saun välja ajama , sest ema olema surema , ütlema Kõrboja perenaine tema : " tulema Kõrboja , tuli poiss Kõrboja !" aga Eevi ei teadma kohe , mis vastama , sest tema mäletama , missugune laul tema ükskord Kõrboja olema tulnud , kui tema kandma poiss alles süda all , kus see peksma jalg , nii et ema juba siis pisar silm kippuma . perenaine ei jääma muu nõu üle , kui pidama Eevi juurde põlvitama pehme sammal , keset punane mari , mari pealegi , sest tema olema nii ütlemata palju siin mets all valuma ; pidama põlvitama ja pidama rääkima , nagu paluma tema Kuusik saun Eevi , nagu paluma tema tema poeg . " mina andma sina Kõrboja tuba , kus sina poiss võima elama ," rääkima perenaine . " kui muu tuba ei olema , siis andma sina vana Madli suur ja valge tuba ; tema laskma saun ära parandama . tema tahtma juba saun minema , isa ehk minema ühes tema sinna , mina jääma omasoodu ." ja perenaine võtma Eevi süli poeg , võtma tema oma süli , tõusma püsti ja ütlema : " tulema , parem ei olema sina kuskil . las mina kandma poiss , sina olema tema küllalt kandma ." Eevi kuulama Kõrboja perenaine sõna , tõusma pehmelt sammal , tõusma punane mari keskelt ja kõndima üks Kõrboja perenaine . aga suur juurikas mänd alt ei pöörduma tema mitte pahem käsi , kust pääsema küll ja maantee , vaid minema otsetee Kõrboja poole . minema sinna Kõrboja perenaine isegi , ehk tema küll olema mõelnud teine poole pöörduma . minema vististi sellepärast , et tema süli kandma Katku Villu poeg , kes tema olema leidma nuttev ema süli keset valuv mari . Kõrboja jõudma minema perenaine laps otsetee isa juurde ja ütlema see : " tooma Kõrboja peremees ." isa vahtima pärani silm tütar , Eevi ja laps ning ei mõistma kaua aeg , mis see pidama tähendama või mis see peale pidama vastama . aga siis taipama tema äkki , kustpoolt tuul puhuma ; taipama , et see olema ju Katku Villu poeg , kes tema tütar süli hoidma ; taipama , et tütar olema kodu tagasi tulnud ning mõtlema vististi kodu jääma . ja tema tulema suur rõõm oma tütar pärast , tulema suur rõõm see lapsuke pärast , kes tütar süli hoidma . rõõm pärast see ehk olema , miks vana Rein miski targem ei osanud ütlema , kui aga : " mis Eevi see arvama " aga Eevi ei arvama miski , kui tema nägema vana Kõrboja Rein rõõmus nägu , ei , siis ei arvama Eevi enam mitte miski , pugema ninapidi ainult perenaine juurde , kes süli tema laps olema , ja puhkema nutma , nagu olema tema ise väike laps saama , kes ootama süllevõtmine . pisar tulema silm peaaegu perenaine , aga tema saama ise võit . " mis sina siis sellepärast nii nutma , et sina poeg Kõrboja peremees saama ," ütlema vana Rein Eevi lohutavalt . aga see nutma veel hullemini . " mis peremees nimi olema " küsima Rein , et teine jutt tegema . " Villu ," vastama perenaine . " ikka Villu !" imestama Rein . " ikka ," vastama perenaine . " käima juba " " nii mis laksuma ," ütlema perenaine ja panema poiss põrand . " mujal käima , Kõrboja jooksma ," lisama tema juurde . aga peremees ei käima ega jooksma Kõrboja põrand , tema seisma ja vaatama , nagu imestama tema oma ümbrus ; seisma , vaatama nuttev ema otsa ja tegema mingisugune ebamäärane hääl , mis ainult see mõistma , nii et tema poiss süli kahmama ja tema uks taha kaduma . " mõtlema sina see tõsiselt võima " küsima vana Rein tütar , kui tema tema üksi jääma . " mõtlema tõsiselt ," vastama tütar . " aga millal see sina abi saama !" ütlema isa . " küllap saama ka ," lausuma tütar , " aeg olema , sina elama veel seni ." see peale ütlema Rein alles natukene aeg pärast : " jah , mina olema see asi sina kätte and , tee , mis tahtma . kui sina Kõrboja muidu peremees ei leidma , kui pidama kasvatama , noh , siis kasvatama . mina aitama nii palju kaasa , kui oskama ja suutma ." " kui sina see tahtma , isa ," ütlema perenaine nagu paluvalt . seega olema otsustama , et Katku Villu poeg , kes kandma Kuusik saun Eevi nimi , pidama saama Kõrboja peremees . see teade viima Katku eit oma vanamees Kõrboja , kui tema hilja õhtu tulema vana Rein teatama preili ärasõit linn . oma imestus leidma eit aga preili kodu oma tuba , kus tema olema üks Kuusik saun Eevi poeg , kes magama . Eevi ise olema saun ema juurde läinud , sest surnu nõudma selts . et Kuusik saun Eevi poeg Kõrboja perenaine tuba magama , see see põhjus olema , miks Katku eit nii kauaks Kõrboja jääma , et vanamees tema tahtma juba taga otsima minema : perenaine pidama tema kinni , ütlema , et las kuu tõusma üles , las tema tõusma kõrgemale , siis olema mets all valgem käima . ja eit olema hea meel , et Kõrboja perenaine tema kinni pidama ise ja Kuusik saun Eevi poeg juures . kuu valge lõpuks eit minema kodu poole , nagu olema tema mõni noor tütarlaps , kes ei leidma uni suur ja valge kuu pärast . tema minema peaaegu nõnda mänd all , nagu olema vanamees täna poeg puusärk järel käima . minema küll pisut küüruma , minema vanainimene raske jalg , aga süda olema üsna kerge , palju kergem kui Kõrboja tulema . kergem olema nüüd ka Kõrboja perenaine süda , sest tema olema Kõrboja peremees leidma punane mari keskelt . nüüd hakkama Kõrboja kuldne päev , kõik tundma , et hakkama , vana Rein isegi tundma see , sest tema käima ja vaatama , vaatama ja kuulatama , nagu hakkama Kõrboja tõepoolest miski liikuma , nagu lööma seal miski helisema . helisema Kõrboja ise , helisema tema nõmm pedakask pasun kevadeõhtu ; helisema raba kuni Mädalaugas , võib-olla sealpool Mädalaugas , ainult Rein ei kuulma see . ja järv kajama nagu vastu , nii et olema muu , kui käima ja vaatama , vaatama ja kuulama , kuidas kõik liikuma ja helisema . vana Mousi haud kohta panema veel tänavu sügis uus valge pink paks pihlakas alla , panema otsetee pihlakas marjakobar alla . aed olema töö ja tegemine , aed olema juurimine ja rägumine , sest põõsapadrik võtma iga pool võimus , nii et aed olema muutuma ussipesa . Mikk sõitma perenaine linn ja tulema sealt tagasi kaks uus sahk sügiskünd tarvis . rääkima see , missugune katus kõige enne parandamine nõudma , missugune hoone ja asi kohendamine . perenaine saama nüüd iga poole , sest tema tõmbama , kui koht ja aeg see nõudma , ise säärsaabas jalga - nõnda saama perenaine iga poole . aga järv äärde pidu ei saama tema mitte enam , koguni mitte , sest Kõrboja olema nüüd peremees kodu , kes valvama perenaine järele pidu pärast . perenaine andma küll järgmine kevad luba järv äärde uus kiik ehitama , tema andma mees kiik ehitamine isegi päev ja puu ning ei nõudma Mikk ega keegi teine käemees hakkamine poiss riid pärast , aga ise tema kiik ei läinud , ise mitte . Või kuigi minema , siis minema tema , kui olema seal teine , minema ainult üks peremees , kiikuma tema , sest ainult nõnda kiikuma olema lõbus . kui teine tema kaasa kutsuma , vastama perenaine naljatama , ehk küll kõik mõistma , et tema sugugi nali ei heitma , - tema vastama : " las peremees tegema pidu , las tema kutsuma , siis minema ." ja ei läinud ega minema enam järv äärde , kus tüdruk kilkama uus kiik . Birkenruh , 19. vii 22. 